Ryhmä+27

=Ryhmä 27=

Jäsenet: Tiia Enckell Sanna-Mari Jokinen Hanna Keskitalo Mari Kiviniemi

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
B) ARVIOINTI

Wikitentin suoritimme siten, että kokoonnuimme konkreettisesti yhteen paikkaan tekemään tenttiä. Emme keskittäneet kirjoitus- ja pohdintaprosesseja pelkästään wikiin, sillä koimme lopputuloksen syntyvän paremmin paikan päällä keskustelemalla ja tehtävää analysoimalla. Tehtävän teko sujui jouhevasti, sillä kaikilla oli paljon luovia ajatuksia ja runsaasti näkemyksiä aiheeseen. Tasapuolisella osallistumisella saimme aikaan hyvän tuotoksen.

Pelkän Internetin välityksellä tekeminen tuntui todella haastavalta, joten päätimmekin kokoontua yhteen. Yhdessä keskustellen lopputuloksessakin näkyy paremmin kaikkien yhteinen pohdinta.

Yleinen ongelma ryhmätehtävissä on se, että yksi joutuu tekemään tehtävän ja muut seuraavat vierestä. Työnjako oli hyvin hajautettu ja kaikki osallistuivat tasapuolisesti.

=Tenttivastaus:=

A) YMMÄRTÄVÄ OPPIMINEN ENSIMMÄISEN LUOKAN MATEMATIIKAN OPISKELUSSA

Suunnittelimme ensimmäisen luokan matematiikan opetusta puolen vuoden ajalle. Tavoitteena oli, että oppilas ymmärtäisi matematiikan perusteita eli yhteen- ja vähennyslaskuja sujuvasti. Syksyllä matematiikkaopintojen alkaessa oppilaita motivoitiin sillä, että jouluun mennessä jokainen osaisi suorittaa vaadittuja laskuja ja hyödyntää niitä arkielämässä. Lapset pääsisivät yhteisen retken avulla hyödyntämään taitojaan käytännössä, esimerkiksi yhteisen elokuvaretken avulla. Tuolloin he voisivat laskea elokuvalippuun ja makeisiin käyttämänsä summan ja osaisivat sen perusteella toimia itsenäisesti.

Pyrimme opetuksessa siihen, että opiskelijat kykenisivät tiedon syväprosessointiin ja osaisivat soveltaa opittua tietoa käytännössä. Käsitteellinen muutos ja tiedon siirtovaikutus ovat avainasemassa opetuksessamme. Opetuksessa yksilö on otettu huomioon sekä itsenäisenä että ryhmän jäsenenä. Siksi opetuksessa suositaan sekä itsenäistä työskentelyä että vuorovaikutuksellisia ryhmätilanteita. Otamme opetuksessamme huomioon myös Vygotskyn lähikehityksen vyöhykkeen periaatteeen. (1999, s. 156) Käytämme demokraattisen opetuksen mallia. Tuolloin oppilaan omat toiveet ja ideat otetaan opetuksen suunnittelussa huomioon, jotta opiskelu olisi oppilaan näkökulmasta mahdollisimman mielekästä ja motivoivaa.

Opettajan on tiedostettava omat odotuksensa oppilaista ja pyrittävä puolueettomuuteen. Lapsen lähtötaso tai taustat eivät saisi vaikuttaa siihen, miten lasta arvioidaan. Keskustelemalla oppilaan kanssa saadaan selville oppilaan tuntemukset sekä itsestä että opittavasta asiasta. Keskustelujen kautta saadaan selville tietoa myös lapsen itsetunnosta ja minäpystyvyydestä, jota pyritään tukemaan positiivisilla metodeilla.

Tavoite on, että kaikki oppilaat saisivat onnistumisen kokemuksia ja muodostaisivat positiivisa odotuksia tulevaisuuden varalla. Ymmärtämällä lapsen lähtötaso ja oppimisen strategiat voidaan suunnitella opetusta pidemmälle. Lapselle pyritään muodostamaan oppimissuuntautunut oppimisen strategia, joka korostaa ymmärtämistä menestymisen ja suorittamisen sijaan. Tavoitteena on saada lapsi pois opiskelija roolista ja siirtymään kohti asiantuntijakulttuuria. Opetuksen aikana pyritään kehittämään lapsen metakognitiivisia taitoja antamalla lapselle vastuuta omasta oppimisesta sekä sosiaalista vuorovaikutusta.

Oppimisen strategioiden hyväksikäytöllä pohjustetaan teemaa ja palautetaan asioita mieleen. Esimerkiksi opiskelijoiden kanssa voidaan miettiä mihin numeroita tarvitaan, missä niitä käytetään ja mitä numeroita oppilaat osaavat jo. Keskustelemalla oppilaiden kanssa siitä, mitä on laskeminen ja mitä he ymmärtävät laskemisella, selvitetään oppilaiden intuitiivisia käsityksiä.

Älykkyys on dynaaminen ominaisuus ja sitä voi kehittää. (1999, s. 49) Vygotskyn mukaan ihmisen älykäs toiminta on sosiaalisesti välittynyttä. Opetustapahtumissa hyödynnetäänkin sekä vastavuoroisen opetuksen ryhmissä että asiantuntijaryhmissä toimimista. Ryhmätyöskentelyn ansiosta kognitiivinen kuormitus vähenee hajautuessaan. Korostamme lapsen luovuutta ja varmistamme oppimistuloksen lapsen saadessa itse kehitellä matemaattisia tehtäviä ja kysymyksiä ryhmässä.

Vastavuoroisen opetuksen ryhmissä oppilaat jaetaan ryhmiin, joissa on erintasoisia opiskelijoita. Opiskelijat voivat jakaa ryhmissä tietojaan ja näkökulmiaan ja sitä kautta pyrkiä yhteisymmärrykseen ja toisten auttamiseen. Opettaja valvoo ryhmiä. Harjottelun laatu on ratkaiseva tekijä, ei niinkään määrä. Samoin toimitaan asiantuntijaryhmissä, mutta sillä erolla, että saman tasoisia oppilaita sijoitetaan samoihin ryhmiin. Tällä tavoin edistyneemmät oppilaat säilyttävät motivaationsa ja taitojaan vastaavia hieman haastellisempia tehtäviä. Vuorottelemalla näitä ryhmätyyppejä oppilaiden tasot ja erilaiset motivaatiokäsityksen otetaan huomioon.

Opetukseen tulisi ottaa mukaan erilaisia lapsia motivoivia opetusvälineitä, kuten tietokonepelit, iPadit ja erilaiset lauta- ja noppapelit. Opetuksesta tulisi tehdä vaihtelevaa teknologisten innovaatioiden avulla. Oppimismateriaalien ja opetusvälineiden on oltava adaptiivisia ja oppijan tarpeen mukaan joustavia.

Suunnittelimme opetuksen niin, että matematiikan oppitunteja järjestään kolmesti viikossa. Kahdella ensimmäisellä opetuskerralla pääpaino on teoreettisemmassa perusasioiden opettelussa. Kolmannella eli viikon viimeisellä kerralla opittua sovelletaan leikin kautta vuorovaikutuksellisessa oppimistilanteessa. Matematiikan opintoihin sopisi hyvin suunnittelemamme kauppaleikki, jossa lapset vuorottelisivat eri roolien välillä harjoittelen yhteen- ja vähennyslaskuja käytännössä.

Kotitehtäviä voitaisiin uudistaa ja siirtää käytännön opetus kotitehtäviin. Vuorovaikutus kodin ja koulun välillä on tärkeää, jotta vanhemmat tukisivat lapsen oppimista myös kotona. Antamalla virikkeitä ja auttamalla kotitehtävissä vanhempi saa lapsen oppimiselle jatkuvuutta myös kotiolosuhteisiin.

** LÄHTEET: **

Hakkarainen, K., Lonka, K. & Lipponen, L. Tutkiva Oppiminen, 2005, WS Bookwell Oy, Porvoo.

Uusikylä, K. & Atjonen, P. Didaktiikan perusteet, 2007, Werner söderström Osakeyhtiö.

Rauste-von Wright, M., Von Wright., J. & Soini, T. oppiminen ja koulutus, 2003, WS Bookwell Oy, Juva.