Ryhmä+8

====Ryhmätyöskentely oli mukavaa. Kurssin aluksi ilmoitimme toisillemme mitä kirjoja tulemme lukemaan. Luimme kaikki Hakkaraisen, Longan ja Lipposen teoksen Tutkiva oppiminen. Osa ryhmäläisistä luki lisäksi How people learn kirjan tai Oppiminen ja koulutus teoksen. ====

====Valmistauduimme tenttiin maanantaina perehtymällä tehtävänantoon ja käymällä keskustelua internetissä. Teimme alustavan suunnitelman yhdessä ja etsimme tietoa itsenäisesti kotona. Lopullisen tenttivastauksen kirjoitimme yhdessä yliopistolla koko ryhmän ollessa paikalla. Päätimme, että yksi ryhmäläisistä lähettää koko ryhmän vastauksen. ====

====Haasteellista ryhmätyöskentelyssä oli saada kaikki jäsenet samaan paikkaan, mutta kun kaikki pääsivät paikalle kävi homma nopeasti, sillä kaikki olivat valmistautuneet itsenäisesti. Yhteinen keskustelu ja ideointi mahdollisti tuloksellisen ajatusriihen ja tukevan ilmapiirin ansiosta keskusteluun osallistuminen oli helppoa. ====

====Opetuskokonaisuudeksi valitsimme kansainvälisyyskasvatuksen. Opetusjakso sijoittuu kevätlukukaudelle, joka huipentuu kahden päivän ”maailmanympärysmatkaan” maalis-huhtikuun vaihteessa. Projekti on vuosittainen, ja siihen osallistuu luokat 1-6. Jokainen luokka-aste saa oman maanosan (pois lukien Etelämanner) ja jokainen luokka omasta maanosastaan yhden maan, johon tutustuu tarkemmin. Valmistelut alkavat kevätlukukauden alussa, ja omaan maahan ja maanosaan perehdytään mahdollisimman monissa oppiaineessa sekä lisäksi oppilaiden oman itsenäisen työskentelyn kautta. ”Maailmanympärysmatka” on kaksipäiväinen tapahtuma, jossa jokainen luokka esittelee luokissaan omia löydöksiään ja tuotoksiaan esim. taideteoksia, esitelmiä jne. Luokkahuoneet toimivat kyseisen maan ns. infopaketteina. Tapahtuma on avoin, jonne myös huoltajat ja perheet ovat tervetulleita, sekä muut oppilaat voivat kierrellä luokissa. ====

====Tehtävänannot vaihtelevat luokka-asteen mukaan. Ekaluokkalaisten opetus tapahtuu hyvin opettajajohtoisesti, jonka jälkeen oppimisen vastuu siirtyy asteittain oppilaille. Tässä toteutuu ns. scaffolding eli älykkään toiminnan tikapuut, jolloin opettaja tukee oppilaiden työskentelyä heidän sitä tarvitessa ja antaa tilaa oppilaiden omalle työlle heidän omaksuessaan tehtävät. Opettaja siis säätelee tuen määrää oppilaiden taitotason mukaan. Tämä näkyy siinä, että ekaluokkalaiset saavat huomattavasti enemmän tukea opettajalta kuin kuutosluokkalaiset. Ensimmäisillä luokka-asteilla oman maanosan kulttuuria käydään läpi opettajajohtoisesti esimerkiksi hänen lukemien tarinoiden kautta. Myöhemmillä luokka-asteilla tiedonhaku on huomattavasti omatoimisempaa. (Hakkarainen et al, 1999) ====

====Opetusjakso alkaa opettajan johtamalla aktivoivalla työtavalla. Luokassa keskustellaan ennakkokäsityksistä ja siitä, mitä oppilaat tietävät jo entuudestaan aiheesta. Näin myös selviää, jos oppilailla on kognitiivisia vinoumia eli vääriä käsityksiä asioista (esim. ”Etelä-Afrikassa kaikki asuvat bambumajoissa”), joita pyrittäisiin korjaamaan projektin aikana. Näin edistettäisiin oppilaiden käsitteellistä muutosta. Tällä ei kuitenkaan tarkoiteta käsitysten muutosta vaan tietokokonaisuuksien syvällisempää ymmärtämistä. (Hakkarainen et al, 1990) ====

====Luokkien sisällä harjoitetaan jaettua asiantuntijuutta, jolloin luokissa muodostetaan pienryhmiä, jotka keskittyvät omaan asiantuntija-aiheeseensa (esim. kieli, historia, uskonto) ja tieto sitten jaetaan muille. Pienryhmät pyritään muodostamaan siten, että kaikissa ryhmissä on sekä heikompia että vahvempia oppilaita. Näin heikommat pääsevät seuraamaan vahvempien oppilaiden tiedonkäsittelyprosessia. Mallia tähän on otettu Palincsar ja Brownin vastavuoroisesta opettamisesta. Heikommat toimijat voivat aluksi vain omaksua muiden tietoa ja omien taitojen kehittyessä siirtyä hiljalleen kohti täyttä osallistumista. ==== ====Pienryhmille muodostuu asiantuntijuus omasta aihealueestaan, ja kun oppilaat kertovat luokkatovereilleen omista löydöistään heidän oma ymmärtäminen myös syvenee. Luokkatoverit toimivat näin toisten voimavaroina. (Hakkarainen et al, 1999) ====

====Samalla projektissa hyödynnetään myös kognitiivista diversiteettiä kun työ jaetaan oppilaiden kesken, joilla on eri tyyli oppia. Näin otetaan käyttöön ryhmän synergia, jolloin päästään oppimistuloksiin, joita yksittäinen oppilas ei voisi ikinä saavuttaa. Koko prosessin ajan oppilaat käyvät dialogia keskustelemalla, kysymällä ja antamalla rakentavaa palautetta, jolloin oppilaat joutuvat testaamaan uusia ajatuksiaan. Tiedon luominen tukee oppimista ja innovatiivinen ja tukeva ympäristö tekee oppimisesta mielekästä. Situationaalista oppimisteoriaa hyödynnetään koko projektin aikana. Oppiminen ymmärretään yhteisöllisenä tiedonrakentamisena (enkulturaatio), jossa oppilas on sosiaaliseen yhteisöön osallistuva aktiivinen ajattelija. (Hakkarainen et al, 1999), (Rauste-von Wright, 2003) ====

====Opintojakson aikana oppilaat kirjoittavat kehittymiskansiota, jossa he reflektoivat omaa oppimistaan ja tekevät itsearviointia. Kehityskansiot tukevat oppimista ja ajattelun kehittymistä. Kuuden vuoden ajalta kerätty kehityskansio toimii myös hyvänä tietopakettina maanosista tulevaisuutta ajatellen. (Hakkarainen et al, 1990) ====

====Opintojakson aikana tarkoituksena on tehdä oppilaista eksperttejä omasta oppimisestaan. Oppilaita pyritään hoksauttamaan ottamaan vastuuta omasta oppimisesta sekä kiinnittämään huomiota oppimistekniikoihin. Oppilaat asettavat itselleen tavoitteita, ja näin ohjaamaan niiden saavuttamista. Tässä toteutuu oppimisen metakognitiivinen näkökulma. Tämän projektin tulisi olla mukava ja innostava oppimisprojekti, ja tässä on mahdollisuus innostaa erilaisia oppijoita integroimaan taitojaan. Oppilaille esitetään oppimisen itsesäätelyä, jossa toistuvat seuraavat kysymykset: mikä tavoite, mikä stretegia, miten arvioin ja säätelen, ja mikä tehtävä. Nämä kysymyksen muodostavat oppimisen itsesäätelyn syklin. Pyrkimyksenä on syklin automatisoituminen tulevaisuuden käytäntöihin. (Donovan et al, 1999) ====

====Kansainvälisyysprojekti tuo vastapainoa perinteiselle suomalaiselle peruskoulukulttuurille. Oppilaita rohkaistaan itseohjautuvuuteen ja asioiden syvälliseen ymmärtämiseen eikä oppiminen ei ole vain suoriutumista. Projekti on lapsille motivoiva ja ymmärrystä kehittävä. (Hakkarainen at al, 1999) ====

====[|Rauste-von Wright, M, von Wright, J, Soini, T], (2003). Oppiminen ja koulutus. ====