Ryhmä+6

=Ryhmä 6=

Jäsenet: Hilla Wesenius Mirjami Tervaniemi Johanna Yli-Tokola

= =

= =

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Näkyy B-kohdan pohdintaosiossa. = =

= = =Tenttivastaus:=


 * A) Hailuoto-opetuskokonaisuus **

Opetuskokonaisuutemme on suunniteltu ymmärtävän oppimisen ajatus huomioiden. Nykyisin eri oppimisstrategioiden hallinta on tärkeää, koska tietoa on valtavasti ja työmuistin kapasiteetti on rajallinen (Hakkarainen, Lonka & Lipponen, 1999, s.24). Oppilaan täytyy prosessoida ja suodattaa tietoa, koska kaiken löytyvän tiedon sisäistäminen ei ole järkevää. Opettajan täytyy osata tarjota oppilaalle keinoja ja strategioita ymmärtävään oppimiseen. Ymmärtämisen ja oivaltamisen kokemukset ovat oppilaille tärkeitä. Sovellamme opetuskokonaisuudessamme Weinsteinin ja Mayerin(1986) strategialuokittelua (Salovaara, 2006, s.107).

Opetuskokonaisuutemme on suunnattu 6-luokkalaisille ja sen toteuttamisaika on n. 2 viikkoa. Aiheena on tutustua yleisesti Hailuotoon, mm. sen historiaan ja maantieteeseen. Projektin tavoitteena on kartuttaa oppilaiden tietämystä Hailuodon saaresta sekä opettaa erilaisia oppimisen strategioita projektin lomassa. Projektin aikana oppilaat kirjoittavat ”fiilispäiväkirjaa”, johon he kirjaavat projektin aikana ilmeneviä tunteita ja ajatuksia. Tarkoituksena on, että päiväkirjaa kirjoitetaan tuntien aikana ja niiden lopuksi, sillä kotona ajatukset ovat jo muualla. Päiväkirjan tarkoituksena on seurata motivaation tasoa ja kehittymistä. Lopuksi projekti huipentuu vierailukäyntiin Hailuotoon.


 * Projektin eteneminen **

Opettajan esiteltyä projektin, oppilaiden motivaatiota pyritään kartoittamaan motivaatiokyselyllä. Kysely sisältää väitteitä motivaatioon liittyen, joita oppilaat arvioivat omalta kannaltaan asteikolla 1-5. Lisäksi kyselyssä on muutama avoin kysymys, joihin oppilaat saavat vapaammin kirjoittaa tuntemuksiaan ja odotuksiaan projektilta. Kyselyn tarkoituksena on antaa tietoa oppilaiden oppimisen orientaatioista ja motivaatiosta. Opettaja mahdollisesti saa tietoonsa eri oppilaiden orientaatioita, jolloin hänen on helpompi jakaa oppilaita tasaisempiin ryhmiin motivaation kannalta. Tavoiteorientaatiot kuvaavat oppilaan itsensä asettamia päämääriä tehtävän suorittamisen suhteen, ja yleisimmät tavoiteorientaatiot ovat oppimis-, suoritus-, ja välttämisorientaatio (Veermans & Tapola, 2006, s.66). Projektin lopuksi oppilaat saavat motivaatiokyselynsä takaisin, jolloin he voivat arvioida muutoksia motivaatiossaan ja ennakko-odotustensa täyttymistä.

Ensimmäiseksi käsitellään Hailuodon historiaa. Opettaja on jakanut oppilaat ryhmiin tasaisesti eri oppimisorientaatiot huomioon ottaen. Ryhmät saavat tietotekstin Hailuodon historiasta ja heidän tehtävänsä on ryhmänä työstää tekstistä tiivis yhteenveto. Tässä oppimisstrategiassa oppilaat muokkaavat opittavaa sisältöä helpommin ymmärrettäväksi (Salovaara, 2006, s.108).

Seuraava käsiteltävä aihe on maantiede ja luonto. Käytämme Palincsarin ja Brownin kehittämää vastavuoroisen opettamisen menetelmää, joka on yksi pedagoginen malli jaettuun asiantuntijuuteen. Alussa ryhmät tutustuvat annettuihin aiheisiin(tässä tapauksessa kasvillisuus, eläimet, ilmasto, linnut ja maantiede). Asiantuntijaryhmät hajautetaan vastavuoroisen opetuksen ryhmiksi, jolloin jokaisessa ryhmässä on yksi asiantuntija jokaisesta aihealueesta. Tämän strategian avulla varmistamme sen, että jokainen oppilas osallistuu ja jakaa asiantuntijuutensa, sekä ottaa vastuuta itsensä ja muiden oppimisesta. (Hakkarainen, Lonka & Lipponen, 1999, s.156-160.)

Hailuodon elinkeinoja opiskelemme laatien aiheesta käsitekarttoja. Ensin opettaja kertoo Hailuodon elinkeinoista, jonka jälkeen oppilaat tekevät muistinvaraisesti oman käsitekartan aiheesta. Lopuksi tehdään taululle yhteinen iso käsitekartta. Tämän strategian käyttö vaatii, että oppilas osaa jäsennellä ja ryhmitellä asioita kuulemansa perusteella (Salovaara, 2006, s.108).

Liikennettä ja palveluita käsitellessämme vertailemme lukustrategioita. Oppilaille annetaan kaksi tekstiä, toinen koskien liikennettä ja toinen palveluita. Molempiin teksteihin liittyy tieto-osuus ja kysymykset. Luokka on jaettu kahtia ryhmiin A ja B. Ensin käsitellään liikenne-teksti. Ryhmä A:n tehtävä on lukea teksti ja vastata kysymyksiin mahdollisimman nopeasti. Ryhmä B taas saa ohjeet tekstin huolelliseen lukemiseen(ennakointi, silmäily, huolellinen lukeminen, pohdinta). Sitten tuloksia vertaillaan. Samoin toimitaan palvelut-tekstin kanssa, mutta ryhmät vaihtavat osia. Lopuksi tehdään yhteenveto ja pohditaan yhdessä, kumpi lukutapa tuottaa parempaa ymmärrystä. (Rauste-von Wright & von Wright, 1994, s.35.)

Viimeinen aihekokonaisuus ennen vierailua Hailuotoon, on tutustuminen Hailuodon kyliin. Oppilaat saavat valita kukin yhden kylän, johon tutustuu paremmin. Oppilaat tekevät kylästä muistiinpanoja. Hailuoto-retkellä kylissä vieraillessaan, luokan asiantuntijaoppilaat kertovat omin sanoin tietoa kylästä muille oppilaille. Muistiinpanojen tekeminen on yksi harjoittelustrategioista.

Projektin lopuksi luokka lähtee tutustumaan Hailuotoon. Ennen reissuun lähtöä oppilaat suunnittelevat reitin älytaululle heijastetulle Hailuodon kartalle. Retkellä opiskelijat voivat havainnoida oppimiaan asioita oikeassa kontekstissa. Retken jälkeen luokka keskustelee projektin onnistumisesta, motivaation vaihtelusta, hyvistä ja huonoista hetkistä sekä oppimisen kokemuksista. Oppilaat voivat pohtia omaa oppimisorientaatiotaan ja pysyikö motivaatio samana koko ajan vai vaihteliko motivaation taso.


 * Lopuksi **

Tavoitteenamme oli sulauttaa oppimisen strategiat projektin lomaan, jotta oppilaat saisivat monenlaisia välineitä opiskeluun yläasteelle siirryttäessä. Projekti pyrittiin tekemään niin mielenkiintoiseksi, että oppilaiden motivaatio säilyisi hyvänä läpi projektin ja mahdollisesti kehittyisi ulkoisesta enemmän sisäiseksi (4.luentomateriaali). Fiilispäiväkirjalla pyrimme kehittämään metakognitiivisia taitoja (Hakkarainen, Lonka & Lipponen, 1999, s.165-166). Oppimisorientaatiot pyrimme huomioimaan alkukyselyllä, jonka perusteella opettaja jakoi oppilaat tasaisiin ryhmiin orientaatioidensa mukaan. Koemme, että kehittelemämme projekti voitaisiin hyvinkin toteuttaa koulumaailmassa.


 * Lähdeluettelo **

Hakkarainen, K., Lonka, K. & Lipponen, L. (1999). // Tutkiva oppiminen. Älykkään toiminnan rajat ja niiden ylittäminen. // Porvoo: WS Bookwell Oy

Salovaara, H. (2006). Oppimisen strategiat ja teknologiaperustaiset oppimisympäristöt. Teoksessa: Järvelä, S., Häkkinen, P. & Lehtinen, E. (toim.) //Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö//, s. 103-120. Helsinki: WSOY

Veermans, M. & Tapola, A. (2006). Motivaatio ja kiinnostuneisuus. Teoksessa: Järvelä, S., Häkkinen, P. & Lehtinen, E. (toim.) //Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö//, s. 65-84. Helsinki: WSOY

Rauste-von Wright, M. & von Wright, J. (1994). // Oppiminen ja koulutus // Juva: WSOY

Järvelä, S. (2012). Didaktiikka-luento 4. http://oppiminenjaopetus.wordpress.com/luennot/

B) Loppupohdinta

Olimme jo kurssin aikana sopineet, kuka lukee mitäkin. Ennen tenttiä mietimme, miten tulemme työskentelemään tentin aikana. Suoritimme Wiki-tentin kokoontumalla samaan paikkaan ja pohtimalla yhdessä tenttivastausta. Emme jakaneet tehtävää osiin, vaan työskentelimme koko ajan yhdessä. Tämä tapa toimi hyvin, sillä kukin osallistui aktiivisesti ehdottamalla ideoita ja täydentäen toisten ajatuksia. Aloitimme pallottelemalla ajatuksia ja ideoita. Teimme karkean suunnitelman opetuskokonaisuudestamme paperille, jonka jälkeen aloimme työstää tekstiä. Tehtävään kului koko päivä. Tehtävänanto oli haastava, sillä se sisälsi laajasti tenttikirjojen aiheet. Haasteellisuudesta huolimatta koimme tehtävän antoisaksi.