Ryhmä+34

=Ryhmä 34=

Jäsenet: Jani Lämsä Pihla Ojala Taru Torssonen Sanna Luukkonen

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Valitsimme luettaviksi kirjoiksi Tutkiva oppiminen: Älykkään toiminnan rajat ja niiden ylittäminen sekä Oppimisen teoria ja Teknologian opetuskäyttö. Jokainen luki molemmat kirjat hyvissä ajoin etukäteen. Toteutimme ryhmätentin kerääntymällä yhteen. Luimme ensin huolella kysymykset ja keskustelimme, millaisia ajatuksia tehtävänanto jokaisessa herätti. Kirjasimme ajatuksiamme ylös paperille. Seuraavaksi loimme tekstillemme rungon, valitsimme mitä asioita tekstissämme käsittelemme. Tämän jälkeen aloitimme varsinaisen kirjoitustyön, jonka teimme tiiviisti yhdessä työskennellen. Aihepiirejä käsitellessämme, etsimme samalla teorioita käsitystemme tueksi. Tentin yhdessä tekeminen jäi hieman kesken ajanpuutteen vuoksi, joten jaoimme loput käsittelemättömät aihealueet, joista jatkoimme itsenäisesti kotona. Tämä osuus tentin tekemisessä oli niin pieni, että pystyimme hoitamaan sen itsenäisesti, mutta kuitenkin ollen yhteydessä Facebookin välityksellä. Seuraavana päivänä viimeistelimme työn yhdessä koulun atk-luokassa. Kokonaisuudessaan ryhmätyöskentely sujui erittäin mallikkaasti ja keskustelu oli runsasta ja luontevaa. Olimme keskenämme hyvin samankaltaisia oppijoita ja kaikkien panos oli oleellinen.

=Tenttivastaus:=

MONIKULTTUURISUUS

Ryhmämme opetuskokonaisuuden teema on monikulttuurisuus. Sen tavoitteena on tutustua vieraisiin kulttuureihin ja lisätä oppilaiden suvaitsevuutta sekä kulttuurien monimuotoisuuden arvostusta. Opetuskokonaisuus toteutetaan neljän viikon aikana peruskoulun viidennen luokan oppilaille. Opetus toteutetaan ainerajat ylittävänä kokonaisuutena ja siihen sisällytetään historian, biologian, maantiedon ja uskonnon osa-alueita. Lisäksi taito- ja taideaineita eli liikuntaa, musiikkia ja kuvataidetta käsitellään yhtenä kokonaisuutena. Kyseisiä osa-alueita käsitellään maanosittain, joihin kuuluvat Aasia, Afrikka, Eurooppa, Etelä-Amerikka, Pohjois-Amerikka ja Oseania. Käytämme menetelmänä yhteisöllistä oppimista, joten oppilaat jaetaan 3-4 hengen ryhmiin, joissa he keskittyvät aluksi oman maanosansa tutkimiseen. Ryhmät käsittelevät kaikkia osa-alueita vähintään pääpiirteittäin omassa projektissaan, mutta ryhmä saa painottaa työnsä osa-alueiden välillä haluamallaan tavalla. Projektin aikana ryhmiä hajautetaan niin, että eri ryhmien jäsenet voivat vertailla tuotoksiaan, metodejaan ja ajatuksiaan muiden ryhmien edustajien kanssa. Uudet vastavuoroisen opettamisen ryhmät muodostetaan mahdollisuuksien mukaan niin, että oppilaat pääsevät vertailemaan ajatuksiaan samaa aihealuetta kuten esimerkiksi jonkun maanosan biologiaa tutkivien oppilaiden kanssa. Projektin tekemisessä painotetaan prosessin merkitystä ymmärtävälle oppimiselle. Sillä pyritään eroon suoritusorientaatiopainotteisesta ajattelusta, jossa lopputulos on ainoa merkitsevä asia, ja työ halutaan ainoastaan saada nopeasti valmiiksi. Projektin aikana oppilaat harrastavat oman työnsä reflektointia ja lopuksi käydään yhteinen palautekeskustelu, joissa oppilaat antavat rakentavaa palautetta toistensa töistä sekä kertovat kokemuksistaan prosessin aikana.

Oppilaan oppimisprosessia ohjaavat erilaiset tavoiteorientaatiot, jotka ohjaavat oppilaan käyttäytymistä oppimisprosessin aikana haluttuun päämäärään. Tavoiteorientaatiot voidaan jakaa oppimis-, suoritus- ja välttämisorientaatioiksi. Oppimisorientoitunut opiskelija on aidosti kiinnostunut uusista asioista ja tiedon omaksumisesta, jolloin opiskeltava asia itsessään motivoi ja innostaa opiskelemaan. Suoritusorientoitunut opiskelija puolestaan pyrkii suoriutumaan opiskeltavista asioita ja tehtävistään muita opiskelijoita paremmin, kun taas välttämisorientoitunut opiskelija yrittää selvitä tehtävistään mahdollisimman vähällä ponnistelulla. Suoritus- ja välttämisorientoituneet opiskelijat ovat ulkoisesti motivoituneita, eikä tehtävä itsessään innosta heitä opiskelemaan. Opetuskokonaisuudessa pyrimme edistämään oppilaiden oppimisorientaatiota ja ylläpitämään heidän mielenkiintoaan opiskeltavia asioita kohtaan. Opettajalla on tässä kohtaa merkittävä rooli positiivisen ja rakentavan palautteen antajana. Palautteen antamisen merkitys nimenomaan oppimisen prosessin aikana on tärkeää, jotta mielenkiinto ja positiiviset käsitykset itsestä oppijana säilyvät. Oppimisorientaatiota edistää myös oppilaille itselleen mielenkiintoisten ja tarpeeksi haastavien tehtävien tekeminen. Opetuskokonaisuudessa annammekin oppilaille vapauden valita heitä itseään kiinnostava aihe, jota he työstävät.

Konstruktivistisen oppimiskäsityksen mukaan tieto rakentuu ja jäsentyy aina oppilaan aikaisemman tiedon varaan, vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa. Uusien tilanteiden tulkintaa ja tiedon rakentumista niissä ohjaavat yksilön aikaisemmin muodostuneet tiedolliset rakenteet. (Beth & Piaget, Duit 1999.) Projektin alussa jaetaan ryhmät sekä aihealueet ja jokainen tekee itsenäisesti käsitekartan aiheesta mieleen tulevista asioista ja käsityksistä. Tässä vaiheessa painotetaan, että kaikki mieleen tulevat ajatukset ovat arvokkaita, eikä vääriä vastauksia ole. Käsitekarttojen pohjalta oppilaille nousee mieleen tutkimuskysymyksiä ryhmän kesken käydyn keskustelun myötä. Oppilaat voivat myös tuoda kotoaan esineitä, valokuvia, musiikkia tai jotain muuta aihealueeseensa liittyviä asioita mielenkiinnon ja motivaation herättämiseksi.

Projektin tavoitteena on saada aikaan oppilaiden käsitteellistä rikastumista sekä käsitteellistä muutosta. Käsitteellinen rikastuminen edustaa yksilön tietojen vähittäistä lisääntymistä ja kasvua. Käsitteellisen rikastumisen prosessi vastaa Piaget’n sulauttamisen eli assimilaation prosessia, jolle on tyypillistä uuden tiedon liittäminen aikaisemmin muodostuneeseen tietorakenteeseen. Käsitteellinen muutos merkitsee uusien ydinkäsitteiden oppimista ja uusien selitysperiaatteiden omaksumista ajattelun ja päättelyn lähtökohdaksi. Käsitteellinen muutos mahdollistaa uudenlaisten selitysten luomisen tutkimuksen kohteena olevista ilmiöistä. Yksilön näkökulmasta käsitteellinen muutos edellyttää aikaisemman tietorakenteen muuttamista, ja sen voidaan siten ymmärtää liittyvän Piaget’n mukauttamiseen eli akkommodaatioon. (Piaget. 1985.) Käsitteellisen muutoksen saavuttaminen on haastavaa, mikäli oppilaan intuitiivisia käsityksiä ei tuoda esille heti projektin alkuvaiheessa. Käsitekartat avaavat oppilaiden arkikokemuksessa muodostuneita käsityksiä.

Tämän vaiheen jälkeen oppilaat tuottavat ryhmissään tutkimussuunnitelman ja asettavat projektinsa tavoitteet. Oppilaiden metakognitiiviset valmiudet määrittävät tässä vaiheessa, kuinka paljon opettajan tukea he tarvitsevat suunnitelmansa luomisessa ja tavoitteiden asettamisessa. Metakognitiivisilla taidoilla tarkoitetaan oppilaan oman oppimisen itsesäätelyä. Oppilaat toimivat projektissa Vygotskyn lähikehityksen vyöhykkeellä opettajan antaessa tukea ja apua Scaffolding-periaatteen mukaan. Scaffolding-periaate tarkoittaa, että opettaja tukee oppilasta tarpeen mukaan vähentäen tuen määrää sitä mukaa, kun oppilaiden tuen tarve pienenee. Koska opettaja ei anna valmiita ratkaisuja, vaan ainoastaan ohjaa kysymyksillään oppilaita, he saavat onnistumisen elämyksiä ongelmanratkaisusta, mikä auttaa heitä pitämään motivaatiota yllä koko jakson ajan. Tämä on yksi esimerkki volitionaalisiesta eli tahdonalaisesta motivaation kontrollistrategiasta, mikä on tärkeää tehtävän loppuun viemisen kannalta.

Tiedonhakuvaiheessa oppilaita haastetaan peilaamaan löytämäänsä tietoa aikaisempiin käsityksiin ja vertaamaan vieraita kulttuureja suomalaiseen kulttuuriin. Oppilaat hakevat tietoa omasta osa-alueestaan kuten esimerkiksi Aasian historiasta, rajaten sen vaikkapa Vietnamin sodasta. Opettaja voi tarjota oppilaille tarvittaessa lähdeteoksia, ettei projekti perustu pelkkään Wikipediasta haettuun tietoon. Tarkoituksena on käyttää tietoa muokkaavia strategioita tiedon kopioimisen sijaan, jolloi oppilaiden oma ajattelu aktivoituu ja syntyy ymmärtävää oppimista. Tämä tarkoittaa sitä, että oppilaat voivat esimerkiksi kirjoittaa tiivistelmiä omin sanoin tai luoda käsitekarttoja. Jokaisen oppitunnin päätteeksi oppilaille varataan muutama minuutti omien ajatusten ja tuntemusten kirjoittamiseen sen päivän työskentelystä. Näistä kirjoitelmista muodostuu oppimispäiväkirja, joka on opettajan seurattavissa ja oppilaan hyödynnettävissä läpi projektin.

Projektista luodaan koko luokan yhteinen kartta, joka toteutetaan älytaulun avulla. Oppilaat lisäävät tuotoksensa kartalle oman alueensa kohdalle, josta muut voivat käydä niitä tarkastelemassa ja antamassa rakentavaa palautetta sekä ehdotuksia työn jatkamiseen.

Ryhmien jäsenten saavutettua asiantuntijuutta, hajautetaan ryhmät vastavuoroisen opettamisen ryhmiin, joissa oppilaat kertovat aikaansaannoksistaan ja käyttämistään metodeista muiden ryhmien edustajille. Näin varmistetaan aihealuetta käsittelevän asiantuntijuuden jakaantuminen kaikkiin ryhmiin. Asiantuntijuuden jakaminen mahdollistaa monimutkaisempien ongelmien ratkaisun kuin mikä yksittäisille oppilaille olisi ollut mahdollista. Samalla varmistetaan, että jokainen oppilas osallistuu työn tekemiseen, eikä mukana ole niin sanottuja vapaamatkustajia. Tämä oppimissovellus pohjautuu Brownin hajautetun asiantuntijuuden malliin.

Vastavuoroisen oppimisen jälkeen oppilaat palaavat omiin asiantuntijaryhmiinsä mahdollisten uusien ideoiden kera ja jatkavat tutkimustyötään. Tällä varmistetaan, etteivät oppilaat jää rutiiniasiantuntijan tasolle, vaan jatkavat aihealueensa tutkimista kehittyäkseen dynaamiseksi asiantuntijaksi. Dynaamisessa asiantuntijuudessa keskeistä on jatkuva uusien ongelmien asettaminen prosessointikapasiteetin vapautuessa. Oppilaan tiedon soveltamisen taidot kehittyvät, mikä on tärkeää nykyisessä tietoyhteiskunnassa selviytymisen kannalta. Uudet tiedot esitetään aina tietyin väliajoin edellä kuvatulla tavalla. Projektin loppuvaiheessa ryhmät kokoontuvat maanosittain yhteen ja opettavat oman osa-alueensa muille ryhmän jäsenille. Projektissa tehdyt tuotokset kerätään älytaulun kartan alle, josta niitä voidaan tarkastella myöhemminkin halutessaan. Töitä esitettäessä ryhmän jäsenet esittävät jonkun muun kuin oman osa-alueensa. Täten ryhmien täytyy opettaa toisilleen omat tietonsa niin hyvin, että he pystyvät niistä kertomaan muillekin. Töiden esittämisen jälkeen pidetään palautekeskustelu, jossa arvioidaan sitä, miltä projektin tekeminen tuntui, millaisia haasteita kohdattiin projektin aikana ja tavoitteiden saavuttamisessa onnistumista. Lisäksi jokainen oppilas viimeistelee oppimispäiväkirjansa, jossa reflektoi omaa tekemistään.

Tuntijakauma **Maantieto ** || 3   ||  Kartan tuntemus. ||^  ||^   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Aine ** ||  **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Tuntimäärä **  ||  **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Suuntaa-antavat aihealueet **  ||  **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif'; font-size: 16px;">Tavoitteet **  ||   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Historia ** ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">3   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Maanosan historian merkittävimmät käännekohdat.   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Perustiedon kartoittaminen. Oppilaat saavat itse valita pääpainotuksen aineiden väliltä ja asettavat tavoitteensa sen mukaisesti   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Jokaisen aineen tutkimiseen on käytettävissä 2 tuntia, kolmas tunti käytetään hajautetun asiantuntijuuden mallin mukaan. Lisäksi käytössä on ylimääräiset 4 tuntia, jotka käytetään itse valitun aineen tutkimiseen, sekä työn yleiseen viimeistelyyn.   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Biologia ** ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">3   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Kasvillisuus, ilmasto ja eläimet.   ||^   ||^   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Uskonto ** ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">3   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Eri kulttuurit niiden uskonnot.   ||^   ||^   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Musiikki ** ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">2   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Maan perinnemusiikki, erilaiset soittimet ja rytmit.   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Herättää mielenkiintoa kulttuuria kohtaan. Saada aktivoitua oppilaan oma innostuneisuus tutkia aihetta lisää.   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Taito- ja taideaineiden osuus voidaan toteuttaa myös teemapäivän muodossa, jolloin kierretään työpajoja. Tähän voi olla mahdollisuus osallistua muillakin luokilla, jolloin tehdyt työt ovat esillä ja niistä saadaan maksimaalinen hyöty.   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Liikunta ** ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">2   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Kansantanssit, mahdolliset kamppailulajit pehmeänä versiona.   ||^   ||^   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Kuvaamataito ** ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">2   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Piirretään/maalataan jotain maanosaan liittyvää.   ||^   ||^   ||
 * **<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Käsityöt ** ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">0-2   ||  <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Perinteisten käsikorujen valmistaminen, tutustuminen kansallisasuihin ja yleiseen pukeutumistyyliin.   ||^   ||^   ||
 * <span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Lähteet **

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Beth, E. & Piaget, J. 1966/1965. Mathematical epistemology and psychology. Dordrecht: Reidel.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Duit, R. 1999. Conceptual change approaches in science education. Killington: Elsevier science.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Hakkarainen, K., Lonka, K. & Lipponen, L. 1999. Tutkiva oppiminen: Älykkään toiminnan rajat ja niiden ylittäminen. Porvoo: WSOY.

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Järvelä S., Häkkinen P. & Lehtinen E. (Toim.). 2006. Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö. Helsinki: WSOY

<span style="font-family: 'Arial','sans-serif';">Piaget, J. 1985. The equilibrium of cognitive structures: The central problem of intellectual development. Chicago: University of Chicago Press