Ryhmä+28

=Ryhmä 28=

Jäsenet: Jenni Rasinkangas Jukka Junell Juha Kipinä Iiro Vanhanen

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Jokainen tutustui kirjallisuuteen sekä kurssimateriaaliin opintojakson aikana. Tenttipäivänä kokoonnuimme yhdessä lukemaan tenttikysymyksen ja suunnittelemaan vastausta. Keräsimme pääkohdat tenttivastauksesta paperille ja suunnittelimme sen rakenteen. Opimme eniten tämän kurssin aikana tekemällä kyseistä tenttivastausta ryhmätyönä. Haimme vastauksen aineksia kirjallisuudesta yhdessä, jolloin jokainen paneutui samaan asiaan. Tällöin pystyimme keskustelemaan ja väittelemään asiasta ja löytämään kaikkia miellyttävä ratkaisu. Pyrimme havainnollistamaan asioita selittämällä ne toisillemme omin sanoin, jolloin tunsimme oppivamme asian paremmin kuin kirjasta lukemalla. Asetimme tavoitteet joiden saavuttamiseksi työskentelimme puhaltamalla yhteen hiileen. Kokosimme vastauksen yhdessä huolellisen suunnittelman pohjalta. Tentin suorittamista häiritsi tulevat pikkujoulut, mutta saimme pidettyä ajatuksen kasassa loppuun asti.

=Tenttivastaus:=

Opetuskokonaisuutemme tavoitteena on noudattaa ymmärtävän oppimisen teorioita ja periaatteita. Tietoyhteiskunta joka voidaan ymmärtää myös oppivana yhteiskuntana haastaa jatkuvasti opettajia ja oppilaita. Tavoitteena on ohjata oppilaita oppimisorientoituneiksi. Oppimisorientoitunut oppilas on kiinnostunut opiskelusta ja tavoitteena on ymmärtää opiskeltavat asiat. Oppilaan toiminta on sisäisesti motivoitunutta eli itse oppiminen on tärkeää. Oppimisorientoituneen oppilaalle oppimisprosessi on tärkeämpi kuin lopputulos. Tärkeintä on, että oppilaat kehittävät omia oppimistaitoja. Oppimistavoitteet ja opiskelukäytännöt ovat yhteydessä opetussuunnitelmaan.
 * Johdanto**

Aiheena on opettaa vuodenajat ja ymmärtää niihin liittyvät asiat. Opetuskokonaisuus toteutetaan 2.-luokkalaisille neljänä eri teemaviikkona, jokaisena vuodenaikana. Opetuskokonaisuudessa käsitellään kesä, syksy, talvi ja kevät integroituna eri oppiaineisiin. Teemaviikkojen aikana opetettava asia integroidaan äidinkielen, kuvaamataidon sekä luonnontiedon oppitunneille. Aihetta voidaan myös sisällyttää muihinkin oppiaineisiin.
 * Opetuskokonaisuuden aiheen esittely**

Opetusmuodoissa pyritään oppilaskeskeisyyteen, jolloin työn eteneminen ja suunnittelu on oppilaiden varassa. Opettajan roolina on olla ohjaajana tavoitteen saavuttamiseksi. Tehtävä suoritetaan pienissä ryhmissä, joissa jokainen oppilas tuottaa oman osansa tarinaan, joka lopuksi yhdistetään yhdeksi suuremmaksi kokonaisuudeksi, eheäksi tarinaksi. Työskentelyn taustalla oppilas joutuu kehittämään omaa ajatteluaan ja kontrollointitaitojaan. Kirjoittaessaan oppilas arvioi omaa tietämystään ja asettaa tavoitteita. Näin pyritään ohjaamaan oppilaan metakognitiivisia toimintoja. Kirjoittamisen tavoitteena on kehittää tietoa tiedon kertomisen sijaan. Kirjoittaminen konstruktiivisena toimintana tulisi olla tiedon kehittelyä (tiedon kehittely strategia), eli tekstin suunnittelua lukija huomioiden. Kirjoittamisprosessin aikana tavoiteltava oppimisen ulottuvuus on virtaus. Virtaus on yleensä toiminnan sivutuote, eikä tavoite sinänsä. Virtaus on elämys, jossa oppilas uppoutuu haasteelliseen tehtävään, jolloin tehtävän suorittaminen tuntuu vaivattomalta ja sujuvalta. Virtaus tuottaa puhdasta oppimista sekä onnistumisen iloa. Opettajan roolina virtauksen edesauttavana tekijänä on mahdollistaa keskeytymätön aika tehtävälle sekä tarpeeksi suppea aihe, jolloin asian muistelemiseen vaadittava aika ei ole liian suuri.
 * Opetus äidinkielessä**

Oppimistavoitteisiin pyritään yhteisöllisen oppimisen keinoin. Yhteisöllisen oppimisen periaatteita ovat työskentely yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ongelmalähtöinen oppiminen, jaettu asiantuntijuus, ajattelun näkyväksi tekeminen ja tiedon konstruointi eli uudelleen rakentaminen. Vastuu opetuksen suunnittelusta ja oppimisesta itsessään on oppilailla. Opettajan tulisi luoda edellytykset suunnitelman onnistumiseksi ja olla ohjaajana. Ideana oppimisessa on toteuttaa opetus luonnossa, jossa opetettavalle aiheelle, eli vuodenajoille, saadaan konkreettista näkökulmaa. Oppilaiden suunnittelema luontopolku käydään läpi jokaisella teemaviikolla eri vuodenaikoina, jolloin luonnosta haetaan ja taltioidaan materiaalia opetusta ja oppimista varten. Oppilailla on hiljaista tietoa aiheesta johon haetaan syventävää tietoutta luonnosta. Kerätty ja taltioitu aineisto hyödynnetään opetustuokioissa. Tavoitteena on uusien mielikuvien luominen sekä aikaisempien oletuksien korjaaminen. Tällöin aikaisemman tiedon merkitys korostuu. Ennakko-oletukset ja uskomukset voivat vaikeuttaa oppimisprosessin käsitteellisiä muutoksia. Oppimisprosessi voidaan myös toteuttaa tutkivan oppimisen periaatteita noudattaen (esim. ongelmien asettaminen, kriittinen arviointi ja syventävän tiedon hankkiminen), jolloin tuloksena on jaettu asiantuntijuus.
 * Opetus luonnontieteessä**

Opetusmenetelmänä kuvaamataidossa on tekemällä oppiminen (Dewey - Learning by doing) ja yhteisöllinen arviointi. Tarkoituksena on syventää luonnontieteessä opittua. Hajautetun asiantuntijuuden myötä, toisilta opittu uusi tieto toteutetaan luovalla ajattelulla ja toiminnalla kuvaksi. Tällöin käsitteellisen muutoksen myötä syntynyt uusi ajatusmalli tuodaan käytäntöön. Tekemällä oppimisen lisäksi kuvaamataidon tunneilla pyritään luovaan ajatteluun. Yhteisöllisen arvioinnin ideana on arivointijuhla, jolloin korostuu oppimisen itsesäätely ja vuorovaikutuksen laatu. Arvioinnissa oppilas pyrkii löytämään kehitettävää omista toimintatavoista ja lisäksi arvioimaan muiden työskentelyä. Tällöin vuorovaikutus on vastavuoroista ja aitoa.
 * Opetus kuvaamataidossa**

Opetuksessa tulee huomioida jokaisen oppilaan lähtökohdat. Tällöin tulee yrittää pyrkiä eriyttämiseen, jolloin myös lahjakkaat ja erityistä ohjausta vaativat oppilaat otetaan huomioon. Älykkyys on dynaaminen ominaisuus, joka tulee ottaa huomioon opettajalla opetuksessa. Opettajan tulee rohkaista oppilaita perustelemalla älykkyyden dynaamisuus, ettei kukaan ole tyhjäpää, vaan harjoitus tekee mestarin. Tulevaisuudessa opettajantoiminnassa tulee olemaan aiempaa yleisempää mitä, miksi, miten -periaate, jolloin opettajat pohjaavat toimintansa tieteelliseen tutkimukseen.
 * Muuta huomioitavaa opetuksessa**

Lähteet:

S. Järvelä - P. Häkkinen - E. Lehtinen: Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö K. Hakkarainen - K. Lonka - L. Lipponen: Järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjänä K. Uusikylä - P. Atjonen: Didaktiikan perusteet S. Järvelä - Oulun yliopisto, kurssin 4100068P "Didaktiikka" luentomateriaali