Ryhmä+32

Ryhmä 32

Jäsenet: Reetta Mutka Mari Laakkonen Tommi Honkala Vilma Veteläinen

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
=B. Ryhmämme työskenteli nenäkkäin, eli olimme kaikki paikalla fyysisesti.= Pohdimme keskenämme tehtävän antoa. Se vaikutti hyvin haasteelliselta: laaja alue ja määrittelemätön pituus. Pohdimme liikkeelle lähtöä ja heittelimme ilmaan erilaisia ideoita opetuskokonaisuuksiksi. Pohdimme, että meidän oletetaan käyttävän ongelmalähtöisen oppimisen seitsemää askelta. Siispä lähdimme liikkeelle tapaukseen liittyvien termien käsittelystä ja ongelman määrittelystä. Käsittelimme päällekkäin periaatteessa kahta projektia: opetuskokonaisuutta ja meidän ryhmämme omaa toimintaa. Wordille ja paperille aloimme tehdä ranskalaisin viivoin muistiinpanoja ja heitellä termejä, joita tentissä tulee tulla ilmi. Seuraavaksi aloimme määritellä opetuskokonaisuutta ja tunti-/päiväkohtaista tehtävää. Noudatimme asiantuntijayhteisön tapaa lähestyä ongelmaa, koska palasimme välillä alkuun ja muokkasimme päiväkohtaista kokonaisuutta eri järjestykseen. Välillä työntekomme keskeytyi ja tuli ikään kuin stop-tilanne. Flow-tilan katkeaminen. Keskustelimme myös kahden muun tenttiryhmän kanssa tentin tilanteesta ja yritimme saada aikaan jaettua asiantuntijuutta. Vaihdoimme tässä vaiheessa luokkatilaa ja pidimme ikään kuin kahvitauon. Mielestämme työ alkoi luistamaan tämän jälkeen. Kutsuako tätä nyt sitten flow-tilaksi vai siksi, että olimme kaikki perillä tekemisestä ja ryhmällemme oli tullut selkeät tehtäväjaot. Aloimme kirjoittamaan suoraan wikiin vastaustamme. Työn luistaessa ja tenttivastauksen kehittyessä palasimme välillä alun termistöön ja kehittelimme uusia asia- ja käytäntöyhteyksiä. Olemme onnistuneet selkeästi kehittämään oppimisen taitoja. Olemme ryhmänä jakaneet ideoita ja keskustelleet termeistä. Näin käytäntöön yhdistettynä termistö jää paremmin mieleen. Mielestämme tämä on kollektiivista älykkyyttä parhaimmillaan. Ryhmätyöskentelyhän ei itsessään ole avain oppimiseen, vaan ryhmätyöskentelyn synnyttämät prosessit ovat niitä, jotka johtavat oppimiseen. Olemme käyttäneet tentissä teknologiaa, toimineet tiiminä ja adaptiivisina asiantuntijoina.

Ryhmän työskentelyn haasteet: Alussa suurin haaste oli saada homma etenemään. Oli hienoa huomata, että kaikilla olivat samansuuntaiset motivationaaliset tekijät. Liikkeelle lähdön onnistuminen ja ryhmädynamiikan hitsaantuminen olivat avain hyvään tenttivastaukseen. Ajatusten muuttaminen kirjalliseen muotoon, ajatusten järjestely ja vastauksen uudelleen ja uudelleen kehittäminen ovat haastetta antavia tekijöitä. Tenttiohjeistuksessa pyydettiin merkitsemään lähdeviitteet, mutta mietimme, että meille ei ole vielä opetettu kuinka Oulun yliopistossa lähteisiin viitataan. Niinpä päädyimme tekemään loppuun vain lähdeluettelon.

Ryhmän työskentelyn mahdollisuudet: Oli hienoa suorittaa tenttiä tällä tavalla, koska se antoi luottamuksen sille, että opettaja uskoo siihen mitä hän meille saarnaa. Jos yhteisöllistä ja tutkivaa oppimista opettava opettaja olisi pitänyt perinteisen kahden tunnin tentin, joka perustuu ulkoamuistamiseen, olisi se syönyt uskottavuutta opetettavaan asiaan.

=Tenttivastaus:= =A. Siltaprojekti, "virheiden pelko on tyhmyyden alku"=


 * Jakson pituus**: kuusi päivää
 * Luokka-aste:** 6. lk
 * Aihe:** Sillan rakentaminen
 * Sisältö:**
 * Sillan rakennus meccano-rakennussarjasta.
 * Kolmiotukirakenteen käsitteellinen oppiminen.
 * Ongelmalähtöinen oppimisstrategia.
 * Ryhmässä työskentely.
 * Jokaisen oppilaan aktiivinen osallistuminen.
 * Oppimisen strategisten taitojen kehittyminen.
 * Tutustuminen lähiympäristön siltoihin.
 * Insinöörin ja rakennusmiehen töihin tutustuminen.
 * Opettajan tehtäviin kuuluu toiminnallaan pitää oppilaat lähikehityksen vyöhykkeellä, eli antaa haastavia älyllisiä ongelmia ja auttaa oppilaita tarvittaessa.
 * Projektin luonne on sellainen, että oppilas ei pystyisi toteuttamaan sitä yksin, vaan tarvitsee ryhmän kollektiivista älykkyyttä.
 * Oppimistavoitteet: kolmiotukirakenne, intuitiivisesta ajatusmallista tieteelliseen ajatusmalliin, progressiivinen ongelmanratkaisu,


 * Käytettävät opetusmenetelmät:**
 * opettajakeskeinen eli opettaja on keskiössä ja opetusmenetelmät ovat esittäviä.
 * oppilaskeskeinen opetus, jossa oppilaat suorittavat projekteja ja pyrkivät itsenäisesti hakemaan tietoa
 * yhteisöllinen oppiminen on oppimisyhteisön prosessi, jossa he yhdessä osallistuvat tavoitteiden määrittelyyn, ongelmien luontiin, selittämiseen ja ratkaisuun. Tutkiva oppiminen on eräs yhteisöllisen oppimisen muoto. Tässä oppimismuodossa korostetaan oppimisen älyllistä merkitystä.
 * yhteistoiminnallinen oppiminen on toimintaa pienryhmissä yhteisen tavoitteen saavuttamiseksi. Toiminnassa korostuu yhteistoiminta, vastuu sekä sosiaaliset- ja vuorovaikutustaidot.

1. päivä, projektin aloitus, johdatus aiheeseen

 * Kehyskertomus (kontekstin luominen, ongelman asettaminen)
 * **Angry Birdsit ja kadonneen ritsan arvoitus** Pahat Possut ovat varastaneet Angry Birdsien ritsan ja paenneet sen kanssa linnoitukseensa! Linnoitusta ympäröi vallihauta ja Angry Birdsien tulisi päästä jotenkin linnaan. Vallihauta on täynnä vettä ja lintuja syöviä krokotiileja. Ideanikkarina ja Angry Birdsien ystävänä sinun tulee auttaa heidät linnoitukseen. Possut ovat sikamarkkinoilla parin tunnin ajan, joten Angry Birdsit voivat rauhassa yrittää hankkia ritsansa takaisin. Ryhmämme tehtävänä on auttaa Angry Birdsejä ja keksiä keino, jolla he pääsevät vallihaudan yli. Teillä on käytössänne possujen kaatopaikalta löytyneitä rakennustarvikkeita, joiden avulla rakennatte.. niin minkä?
 * Aluksi lapsilla on intuitiivinen eli arkikokemukseen perustuva ajatusmalli.
 * Koko luokka pohtii yhdessä ratkaisua ongelmaan.
 * Kaikki alkavat pitämään päiväkirjaa projektista, näin harjoitetaan itsereflektion kautta metakognitiota. Opettaja antaa valmiiksi apukysymyksiä, joihin oppilaat vastaavat. Esim. jäikö jokin asia ymmärtämättä, oliko jotain minkä tiesin jo valmiiksi...

2. päivä, retki katselemaan lähialueen siltoja, kolmiotukirakenne, olemassa olevan tiedon aktivointi

 * Opettaja kyselee oppilaiden aiempia tietoja ja kokemuksia silloista. Esille tulevat mahdolliset virhe- ja ennakkokäsitykset esimerkiksi sillan kestävyydestä. Opettajan on hyvä tietää oppilaiden virhekäsityksistä, jotta hän tietää, mihin aiheisiin keskittyä. Tavoitteena on oppilaiden käsitteellinen muutos. Käsitteellinen muutos vaatii sen, että oppilas pystyy liittämään opitun käsitteen useisiin eri tilanteisiin, eikä vain oppimishetkeen liittyvään tilanteeseen (tilannesidonnaisuus), eli käsitteellisen ymmärryksen tulisi muodostua "yleispäteväksi".
 * Tarkoituksena on, että syvennetään lasten kokemusta silloista, ettei kontekstin luominen jäisi pintapuoliseksi.
 * Siltoja tarkastellessa lapsia hoksautetaan huomaamaan toistuva kolmion muoto (tarkkaavaisuuden suuntaaminen) -> kolmiotukirakenteen esittely.

3. päivä, kuvaamataidon tunti, työskentelyteorian luominen, uuden tiedon omaksuminen

 * Palautetaan mieleen edelliskerran retken pääkohtia yhteisessä keskustelussa.
 * kuvaamataidon tunnilla oppilaat piirtävät ja suunnittelevat omat sillat. (Tiedonrakentaminen)
 * Mahdollisuus kysellä ja kehitellä ajatuksia yhdessä.
 * Lapset jaetaan ryhmiin.
 * Jokaiseen ryhmään kuuluu sekä tyttöjä että poikia, paremmin koulussa menestyviä ja heikommin menestyviä.
 * Oppilaista muodostetaan niin sanottuja asiantuntijaryhmiä. Nämä ryhmät hajautetaan muutaman oppitunnin välein siten, että jokaisesta ryhmästä on yksi edustaja "vastavuoroisen opettamisen" ryhmässä: edustajien vastuulla on oman ryhmän senhetkisten suunnitelmien, tietojen ja tulosten selittäminen muiden ryhmien edustajille. Näin tietoa siirtyy myös ryhmien välillä ja jokainen oppilas on aktiivisena osallistujana projektissa.
 * Jokainen esittelee piirroksensa ja selittää sen ydinkohdat muille ryhmän jäsenille. Tehtävänä on, että oppilaat suunnittelevat yhden yhteisen sillan kaikkien ideoita hyväksi käyttäen. Jokaisen piirroksesta tulee ottaa vähintään yksi idea yhteiseen suunnitelmaan. Kun omasta piirroksestaan joutuu selittämään muille, syntyy syvällistä oppimista ja ymmärrystä, jota ei syntyisi vain ajatustasolla.
 * Opettajan rooli on kierrellä ryhmissä ja kysellä kysymyksiä, kuten "Miksi päädyitte tähän ratkaisuun?". Kysymysten avulla oppilaille herää mahdollisesti uusia ideoita ja he perehtyvät syvällisemmin suunnitelmaansa. Tässä on tarkoituksena adaptiivisen asiantuntijuuden kehittyminen: oppilaat pyrkivät jo hankitun tiedon syventämiseen. Projektin avulla pyritään pois niin sanotusta rutiiniasiantuntijuudesta, jossa vältetään uusia ongelmia ja pyritään tekemään asiat rutiineihin tukeutuen.

4. päivä, kriittinen arviointi ja syventävän tiedon etsintä.

 * Oppilaat miettivät, löytyykö kuvaamataidon tunnilla tehdystä suunnitelmasta epäkohtia tai korjattavaa: suunnitelmaa tarkastellaan kriittisesti. Oppilaat ikään kuin pysähtyvät projektissa miettimään sitä syvällisemmin.
 * Päivän aikana sovelletaan vastavuoroista opettamista. Oppilaat kokoontuvat edustajaryhmiin, jossa he kertovat muille senhetkisen tilanteensa ja tietonsa. Ryhmän muilta jäseniltä oppilaat saavat ehkä ideoita oman ryhmänsä projektin edistämiseen.
 * Insinööri ja rakennusmies (tiedon välittäjiä) tulevat jakamaan asiantuntijuuttaan oppilaille luennonomaisesti. He kertovat työstään ja esittelevät ja erittelevät työskentelyprosessejaan. Tarkastelun kohteena ovat lähinnä kolmiotukirakenteeseen liittyvät asiat. Tätä kutsutaan ankkuroivaksi opetukseksi, koska käsiteltävä asia liitetään laajempaan tilanneyhteyteen asiantuntijaluennon avulla.

5. päivä, tarkennettujen ongelmien asettaminen.

 * Oppilaille jaetaan Meccano -rakennussarjat.
 * Rakentaessa siltaa nousee uusia huomioita ja älyllisesti haastavia ongelmia, joihin ryhmän tulee löytää ratkaisu. Ongelmia ja virheitä ratkaistaessa ja korjatessa syntyy luovaa epäonnistumisesta oppimista. Samalla opitaan uusia mekanismeja ja käsitteitä.
 * Ryhmien sisällä saattaa syntyä kognitiivisia konflikteja, jotka pakottavat ryhmän liikkumaan ongelmassa myös taaksepäin, ennen kuin he voivat päästä eteenpäin (asiantuntijan toimintamalli).

6. päivä, arviointijuhla, uusien työskentelyteorioiden luominen, tulosten prosessointi

 * Tuotokset asetellaan esille näyttelyyn ja kaikki ryhmät esittelevät omat siltansa ja käyvät läpi koko prosessin kulun esitelmätyyliin (kuvia, suunnitelmia). Kaikilla oppilailla on mahdollisuus kommentoida ja arvioida toisten siltoja. Arviointia ja toisten töiden asiallista kommentointia on käsitelty ja harjoiteltu yhteisesti aikaisemmin (esimerkiksi äidinkielen tunnilla) - tavoitteena antaa muille rakentavaa kritiikkiä eikä negatiivista palautetta. Opettaja voi nostaa yhteisesti esille erilaisen ratkaisumallin, jos jokin silta on toteutettu muiden ryhmien silloista poiketen. Koko luokka pohtii yhteisesti projektin onnistumista, hyödyllisyyttä, opittuja asioita ja ideoita, mahdollisia ongelmia ja haasteita sekä projektin sovellusehdotuksia (mitä muuta voi tehdä kolmiotukirakennetta käyttäen?)
 * Arviointi koostuu oppilaiden henkilökohtaisista päiväkirjareflektoinneista, arviointijuhlasta ja lopullisesta sillasta. Päiväkirjareflektoinnin avulla opettaja näkee oppilaan käymän prosessin projektin aikana, eikä pelkän lopputuloksen. Ryhmä myös arvioi omaa oppimistavoitteiden saavuttamista.
 * Opettaja käy arviointikeskustelun jokaisen oppilaan kanssa, mikä tukee edelleen oppimisprosessia. Opettaja antaa kirjallisen arvioinnin numeroarvioinnin sijaan, koska kirjallinen arviointi tukee oppilaan positiivisia kokemuksia projektista ja oppilaille korostuu loppuun asti oppimisorientaation merkitys. "Keskeistä ei ole tavoitteen asettaminen ja sen saavuttaminen, vaan se, että oppijalle syntyy osallisuus ymmärrystä edistäviin toimintoihin ja, että oppija ymmärtää sen toiminnan arvon." (Brophy, 1999)

Lähdeluettelo:
Järvelä, S. (2012) kurssin 4100068P Oppiminen ja opetus luentomateriaalit, Oulun yliopisto Lonka, K. (2011) Luentomuistiinpanot: kehitys- ja oppimispsykologia, Helsingin yliopisto Hakkarainen, K., Lonka, K. & Lipponen, L. (2004) Tutkiva oppiminen: järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjinä. Uusikylä, K. & Atjonen, P. (2005) Didaktiikan perusteet.