Ryhmä++6

=Ryhmä 6=

Jäsenet:

Holappa Harri Pietarila Maija Keskitalo Marjo Kangas Annemarie

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Kokoonnuimme keskiviikkona 30.11.2011 suunnittelemaan opetuskokonaisuuden runkoa ja sitä, kuinka valitsemassamme opetuskokonaisuudessa tulee esille oppimisorientaatio, oppilaiden itsesäätelytaitojen kehittymisen sekä ymmärtävän oppimisen käsitteet. Tapaamisen jälkeen kehittelimme ideoita itsenäisesti.

Kokoonnuimme jälleen perjantaina 2.12.2011 kokoamaan tenttivastauksen yhdessä.

=Tenttivastaus:=


 * Opetuskokonaisuuden aihe**: Mainoksen analysointi ja kehittely mediavaikuttamisen kurssilla
 * Sisältö**: Mainoksen retoriset keinot, kuva-analyysi, kielellinen vaikuttaminen, kulttuuriset arvot sekä oman mainoksen luominen ryhmässä
 * Kesto:** Puoli kurssia, eli kolme viikkoa
 * Luokka-aste:** Lukion äidinkielen syventävä kurssi
 * Opetusmenetelmien valinta:** Opettajalähtöinen oppiminen, yhteisöllinen oppiminen, ongelmalähtöinen oppiminen, verkkoympäristöoppiminen, itseohjautuva oppiminen.
 * Oppimistavoitteet:** Opetella tunnistamaan mainoksen eri vaikutuskeinot, metakognitiivisten taitojen ja ryhmätyötaitojen kehittyminen, asiantuntijuuden kehittyminen.
 * Opiskelukäytännöt:** Luokkahuoneopetus, keskustelu, itsenäinen työskentely ryhmässä, oppimispäiväkirja, toisen ryhmän mainoksen arviointi, mainoksen esittäminen.

Valitsimme opetuskokonaisuudeksi kolmen viikon pituisen jakson lukion äidinkielen mediavaikuttamisen kurssilta, jonka aikana perehdytään mainoksen eri vaikutuskeinoihin, opetellaan analysoimaan mainoksia sekä tuotetaan ryhmissä oma mainos. Opetuskokonaisuudessamme korostuu oppimisorientaatio, motivaatio sekä oppilaiden itsesäätelytaidot.

Ennen kurssia oppilaiden mielenkiintoa ja motivaatiota herätellään siten, että oppilaita pyydetään tuomaan kurssin ensimmäiselle tunnille mukanaan jokin heitä itseään puhutteleva mainos. Ensimmäisen tunnin alussa käymme läpi sitä, miksi kukin oppilas valitsi kyseisen mainoksen, sekä millaisia vaikuttamisen keinoja he löytävät mainoksistaan aikaisempien tietojensa varassa. Oletamme, että he ovat suorittaneet pakollisen kurssin, jossa kyseiset asiat ovat jo käyty läpi. Tämä kurssi keskittyy aiempien tietojen syventämiseen ja kytkemiseen laajempiin mediakonteksteihin. Pohjaamme kurssin alun tutkivan oppimisen teoriaan, jonka mukaan kontekstin luominen ja opetuksen ankkurointi opiskelijoiden aikaisempiin kokemuksiin ja tietoihin "auttaa heitä ymmärtämään opiskeltavien asioiden merkityksen, sitoutuvaan ja motivoitumaan tutkivan oppimisen prosessiin" (Hakkarainen, Lonka, Lipponen 1999: 202-203).

Luokassa käytävän mainoskeskustelun jälkeen opettaja käy opettajalähtöisesti läpi mainoksen eri vaikuttamiskeinot (retoriset keinot, kielellinen vaikuttaminen, kuva-analyysi, kulttuuriset arvot, yms.) palauttaakseen oppilaiden mieliin aiemmin käsiteltyjä asioita. Opettaja ei syvenny aiheisiin kovin laajasti, vaan jättää tämän opiskelijoiden omaksi tehtäväksi. Konstruktivistisen oppimisteorian mukaan oppiminen perustuu aiemmalle tiedolle ja kokemukselle ja opettaminen on ymmärtämään ohjaamista. Opettaja on ohjaaja ja tukija, oppilas puolestaan aktiivinen tiedon rakentaja, etsijä, tulkitsija ja kysyjä (Luentomateriaalit).

Kertauksen jälkeen opettaja jakaa oppilaat n. 4-5 hengen ryhmiin, joissa he itse saavat valita haluamansa median (radio, tv, aikakausilehdet, internet) sekä tuotteen, jota he haluavat mainostaa. Näissä ryhmissä oppilaat kurssin aikana luovat oman mainoksensa. Opettaja pyrkii tekemään ryhmistä mahdollisiman heterogeenisiä, sillä oppilaiden tietojen ja taitojen moninaisuus pääsee näin korostumaan. Heterogeenisissä ryhmissä heikommat oppilaat voivat oppia vahvemmilta uusia oppimisen strategioita ja metakognitiivisia taitoja, kun taas vahvemmat syventävät omaa ymmärrystään selittämällä käsityksiään. Näin he työskentelevät toisensa lähikehityksen vyöhykkeillä (Hakkarainen, Lonka, Lipponen 1999: 156). Mainoksen vapaa aiheenvalinta lisää motivaatiota, sillä opiskelijat itse määrittelevät oppimistavoitteensa ja ne ovat heidän kannaltaan mielekkäitä (Hakkarainen, Lonka, Lipponen 1999: 219).

Ensimmäisen viikon seuraavien tuntien ajan oppilaat syventävät aktiivisesti käsityksiään mainosvaikuttamisesta sekä alkavat suunnitella omaa mainostaan. Suunnittelu tapahtuu ongelmalähtöisen oppimisen mallin mukaan, johon sisältyy mm. seuraavia vaiheita: ongelman määrittely, aivoriihi eli brainstorming, ilmiöitä kuvaavan selitysmallin rakentaminen sekä oppimistavoitteiden muotoilu (Hakkarainen, Lonka, Lipponen 1999: 217). Seuraavan viikon aikana oppilaat luovat itse mainoksen, opettaja toimii työssä auttavana ohjaajana. Mainoksen luomisessa korostuu prosessipainotteinen opetus sekä jaettu kontrolli, eli ryhmät työskentelevät itsenäisesti opettajan asettamissa rajoissa. Tällä yhteistyöllä on positiivinen vaikutus oppilaan itsesäätelytaitojen muodostumiseen (Hakkarainen, Lonka, Lipponen 1999: 182).

Viimeisellä viikolla kaksi ensimmäistä tuntia käytetään siihen, että opiskelijat esittävät ryhmissä luomansa mainoksen koko luokalle. Samalla he purkavat mainoksen tekovaiheensa sekä erittelevät ja perustelevat valitsemiaan vaikutuskeinojaan. Esityksen jälkeen koko luokka saa vapaasti kommentoida mainosta ja omia tuntemuksiaan mainoksesta. Valmiit mainokset ladataan kurssin omalle internetsivulle, jossa ne on kaikkien nähtävissä.

Viimeisellä tunnilla luokka kokoontuu atk-luokkaan, jossa jokainen kirjoittaa analyysin opettajan ennaltamääräämän toisen ryhmän mainoksesta. Näin varmistetaan, että oppilaat eivät ole pelkästään keskittyneet omaa mainostaan koskevien vaikutuskeinojen ymmärtämiseen, vaan heillä on myös laajempi käsitys aiheesta. Oppimisen kontekstisidonnaisen luonteen kannalta on tärkeää kytkeä oppiminen aitoihin tilanteisiin, tässä tapauksessa mainoksen luomiseen ja analyysiin. Transferia eli siirtovaikutusta ei tapahdu automaattisesti tilanteesta toiseen, vaan tuleva siirtäminen mahdollistetaan jo oppimistilanteessa kytkemällä oppiminen tiedon tulevan käytön konteksteihin (Rauste-von Wright, von Wright 1994: 33).

Koko prosessin ajan oppilaat kirjoittavat itsenäistä oppimispäiväkirjaa kurssin nettisivuille vain opettajan luettavaksi. Oppimispäiväkirjassa korostuu kirjoittamisen avulla oppiminen, oman tietämystason arviointi, sekä metakognitiiviset taidot (Hakkarainen, Lonka, Lipponen 1999: 184-185). Oppimispäiväkirjan kirjoittaminen vaatii pitkäjänteisyyttä ja sitoutumista. Samalla oppilas pystyy tutkimaan omaa oppimistaan. Opettaja antaa oppilaiden oppimispäiväkirjoihin palautetta ja ohjaa näin oppimista.

Kurssi arvioidaan hyväksytty/hylätty-menetelmällä, näin pyritään ehkäisemään suoritus-, ja välttämisorientaatiota sekä vähentämään ryhmien välistä kilpailua. Kurssin päätavoite on oppiminen, eikä hyvä arvosana. Arvioinnissa otetaan huomioon oppilaiden aktiivisuus, itsesäätelytaitojen kehittyminen sekä yhteistyökyky.


 * Lähteet:**

Hakkarainen, Lonka, Lipponen 1999: Tutkiva oppiminen. WSOY, Porvoo.

Rauste-von Wright, von Wright 1994: Oppiminen ja koulutus. WSOY, Juva.

Luentomateriaalit.