Ryhmä+5

=Ryhmä 5=

Jäsenet: Sari Ollanketo Hanna Myllylä Paula Löppönen Juliaana Lääkkölä

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Aloitimme ryhmätyöskentelyn sopimalla sähköpostin välityksellä mitä kirjoja kukin lukee, jotta saisimme mahdollisimman laajan tietämyksen aihepiiristä. Tämän jälkeen kukin työskenteli itsenäisesti, kunnes viikkoa ennen tenttiä tapasimme, ja sovimme tentin käytännön järjestelyistä. Ensimmäisenä tenttipäivänä kukin kävi lukemassa tenttikysymykset ja kirjoitti lyhyen pohdinnan omista mietteistään annetusta tehtävästä. Jokainen pyrki löytämään lukemastaan kirjallisuudesta tehtävään liittyvää tietoa.

Toisena tenttipäivänä tapasimme aamulla ja etsimme työskentelytilan. Aloitimme työn kokoamalla itsenäisesti kootut pohdinnat yhtenäiseksi kokonaisuudeksi käyttäen hyväksi miellekarttaa. Valitsimme fysiologian aiheeksi yhteisen kiinnostuksen pohjalta. Käytännössä kaikki ryhmäläiset heittelivät ilmaan vapaasti ideoita, joista lopulta yhdistimme järkevän kokonaisuuden.

Kokosimme vastauksen yhdessä keskustellen ja ryhmässä toimien. Ryhmätyösketelymme oli sujuvaa ja tasavertaista. Kaikki kokivat osallistuneensa yhtä paljon ja tunsivat oppineensa niistäkin teoksista, joita he eivät itse olleet lukeneet. Löysimme myös runsaasti yhtymäkohtia luetusta kirjallisuudesta.

Koimme tentin suorittamisen netissä epäluotettavaksi, joten näimme parhaaksi kirjoittaa tenttivastauksen ensin word-dokumenttina ja liittää sen valmiina tänne wikiin. Kuvien liittäminen ei onnistunut aivan täydellisesti, mutta kuvien tulisi avautua, kun niitä klikkaa.

=Tenttivastaus:=

** Opintokokonaisuus: Projektina ihminen **

Valitsimme kohteeksemme 4. luokkalaiset ja aiheeksemme ihmisen fysiologisen toiminnan. Aiheemme liittyy ympäristö- ja luonnontiedon opintoihin. Lisäksi mukaan integroidaan kuvaamataidon opintoja. Tavoitteenamme on luoda 4. luokkalaisille oikea mielikuva ihmisen fysiologisen toiminnan perusteista jo ennen varsinaisia ihmisen biologian opintoja.

Opetus toteutetaan 3-4 hengen ryhmätöinä. Projektin kokonaiskesto on kaksi viikkoa, jonka aikana oppitunteja tulee olemaan viisi kaksoistuntia ja yksi kolmen tunnin päätöskerta. Päädyimme kolmeen opetustuokioon viikossa, jotta oppilailla olisi riittävästi aikaa syventää ymmärrystään ja tietoaan myös opetustuokioiden välissä. Koimme myös, että kolmen tunnin kertatyöskentely saattaisi olla liian vaativaa ja puuduttavaa kyseiselle ikäluokalle. Tällä oppituntijaolla pyrimme siihen, että oppilaiden innokkuus ja motivaatio projektia kohtaan kestäisi alusta loppuun. Projekti käynnistetään oppilaiden mielenkiinnon herättämisellä. Pyrimme hahmottamaan oppilaiden sen hetkistä tietoa antamalle heille tehtäväksi piirtää omien mielikuviensa mukaisen kuvan ihmisen fysiologisesta olemuksesta. Haluamme tässä tehtävässä korostaa, että vääriä vastauksia ei ole. Korostamme myös, että kaikki ideat ja ajatukset ovat arvokkaita. Aluksi luokka jaetaan 3-4 hengen ryhmiin ja jokaiselle ryhmälle jaetaan paperi, jossa on ihmisen hahmon ääriviivat. Oppilaat saavat ensin keskustella ryhmässä heidän omista käsityksistään siitä, mistä ihminen koostuu ja sen jälkeen piirtää paperille keskustelun aikana syntyneet näkemykset.

Seuraavassa vaiheessa oppilaille syntyneet näkemykset kootaan opettajajohtoisesti yhteen ja keskustellaan siitä millaisia eri toimintoja oppilaat ovat löytäneet. Mikäli kaikkia perustoimintoja ei ole löydetty, ongelmakohtia täydennetään yhteisesti keskustellen ja pohtien. Pyrimme herättämään kysymyksiä mihin fysiologiset toiminnot perustuvat ja mikä niiden merkitys ihmiselle on.

Tässä vaiheessa luokalle jaetaan aiheet, joita ovat muun muassa ihmisen luusto, verenkierto ja aivot. Oppilaat saavat itse valita mieleisen tutkimuskohteensa, jonka myötä ryhmät muodostuvat uudenlaiseksi, mutta ryhmäkoko säilyy edelleen 3-4 hengen porukoissa. Ensimmäisen kaksoistunnin päätteeksi ryhmät ovat muodostuneet ja kullakin ryhmällä on oma aihe. Projektin toteuttamisessa ja havainnollistamisessa on mahdollisuus hyödyntää erilaisia materiaaleja, kuten esimerkiksi kartonkia, muovailuvahaa, askartelumassaa tai lankoja oppilaiden oman mielenkiinnon ja halun mukaan.

Seuraavilla kaksoistunneilla oppilailla on itsenäistä työskentelyaikaa aiheensa tutkimiseen. Ennen varsinaista tiedon hankintaa oppilaat tekevät käsikartan tai kokoavat ranskalaisilla viivoilla kysymyksiä, joihin he liittävät kaikki sen hetkiset tiedot, ajatukset ja mahdolliset ongelmakohdat aiheesta. Oppilaat voivat täydentää käsitekarttojaan tiedon karttuessa. Opettajan rooli tässä vaiheessa on tarkkailla, ohjata ja herättää metakognitioita kehittäviä lisäkysymyksiä. Oppilaille jaetaan lapsille suunnattu fysiologian tietokirja, josta he voivat etsiä vastauksia omaan aiheensa. Heitä kannustetaan myös käyttämään muita tiedon lähteitä, kuten kirjastoa ja internetiä. Kohdekoulumme lähi- ja koulukirjastolle on kerrottu, että oppilaat tekevät fysiologiasta ryhmätyötä, jolloin kirjastonhoitaja voi hankkia valmiiksi hyödynnettävää kirjallisuutta ja materiaaleja.

Kun ryhmät ovat syventyneet aiheeseensa ja heille on muodostunut selkeämpi kokonaiskuva omasta aihepiiristä, on aika luoda konkreettinen esitys opitusta aihepiiristä. Esityksen toteuttamistavoissa pyrimme korostamaan luovaa ja havainnollistavaa esittämistä. Esittämistapoja voivat olla esimerkiksi verisuonten mallintaminen langoilla, ihmisen ääriviivojen piirtäminen isolle paperille ja sen täydentäminen oman aihepiirin mukaisesti eri materiaaleja hyödyntäen. Toiveemme on, että oppilaille syntyy mahdollisimman paljon uusia oivalluksia aiheestaan. Opettaja tarjoaa jokaiselle ryhmälle nähtäväksi erilaisia havainnollistavia malleja. Luuston parissa työskentelevälle ryhmälle voi herätteenä näyttää esimerkiksi ihmisen reaalikokoisen muoviluurangon tai tuoda oppilaille tutkittavaksi oikean lihatiskiltä hankitun putkiluun, jossa on vielä luuydin paikallaan.

Viimeisellä oppitunnilla jokainen ryhmä esittelee oman työnsä muille oppilaille. Pysähdymme jokaisen esityksen jälkeen keskustelemaan aiheesta opettajan johdolla ja etsimme yhdyskohtia eri ryhmien aiheiden välillä. Projektin arvostelussa kiinnitetään huomiota projektin eri vaiheiden toteutukseen ja yhteistyön sujuvuuteen. Tavoitteena on, että projektin päätteeksi jokaiselle oppilaalle on syntynyt totuudenmukainen käsitys ihmisen fysiologisista perustoiminnoista. Tavoitteenamme on lisäksi kehittää oppilaiden yhteistyökykyjä ja sosiaalisia taitoja sekä harjoittaa esitelmän pitämistä. Pidämme tärkeänä myös oppilaiden tiedonhakutaitojen kehittämistä ja rohkaisemista monipuolisempaan tiedon lähteiden hyödyntämiseen.

** Teoriatausta **

Opintokokonaisuutemme rakentuu ymmärtävän oppimisen peruskäsitteiden ympärille. Aluksi kartoitamme oppilaiden alustavat käsitykset, jotta löydämme ennakko-oletukset ja uskomukset ja pystymme rikkomaan ymmärryksen illuusion. (Järvelä, syksy 2012, Didaktiikan luennot) Pyrimme hahmottamaan oppilaiden sen hetkisen käsityksen ihmisen fysiologiasta heti projektin alussa, jotta pystyisimme saamaan oppilaan muodostamaan käsitteitä uudestaan. Vosniadou on tutkinut tiedon hankintaan vaikuttavia ennakko-oletuksia, jotka koostuvat tietynlaisista uskomuksista ja ajatusmalleista. Seuraavassa kuvioissa hahmotetaan, minkälaisia vääristyneitä käsityksiä hän on havainnut lasten muodostavan.



Kuvio 1, Vosniadou 1991 Valitsimme projektin työvaiheet niin, että pystymme hyödyntämään mahdollisimman monia opetusmenetelmiä. Käytimme projektissa valittujen metodien pohjalla Brandsfordin alla olevaa kaavioita ihmisten oppimistavoista (Pahoittelut kuvanlaadusta).

Kuvio 2: Bransford et al. 2004

Rohkaisemme oppilaita käyttämään apunaan erilaisia tietoa muokkaavia strategioita aihepiirin hahmottamisessa. Näitä strategioita voivat olla esimerkiksi lyhyet tiivistelmät tai käsitteiden välisiä suhteita kuvaavat käsitekartat. Valitsimme työvälineeksi käsitekartan, jonka aktiivisen kehittelyn on todettu edistävän asian oppimista. Lopputulos riippuu tämän toiminnan laadusta ja kohteesta (Hakkarainen et al. 2001 s. 132).

Syy miksi päädyimme tekemään projektin ymmärtämiseen tähtäävänä ja yhteistoiminnallisesti perustuu Bereiterin näkemykseen oppimisesta tiedon rakentamisena. Tarkoituksena ei ole tankata tietoa kirjasta tai suoraan opettajalta. (Bereiter, 2000) Pyrimme oppimiseen, jossa tietoja ei omaksuta valmiina opettajalta tai oppikirjasta, vaan oppija ohjaa omaa oppimistaan asettamalla ongelmia, muodostamalla omia käsityksiään ja selityksiään sekä hakemalla tietoa itsenäisesti ja rakentamalla näin syntyneestä tiedosta laajempia kokonaisuuksia (Hakkarainen et al. 2001).

Halusimme että tehtävässä on mahdollisimman paljon omavalintaisuutta, jotta oppimismotivaatio pysyisi mahdollisimman korkealla. Oppimisen kannalta tärkeitä ei ole vain toiminnan tavoitteet, vaan myös ne keinot, jolla tavoitteisiin pyritään (Rauste-von Wright, 1996 s. 35). Opettajan roolina on huolehtia siitä, että jokainen ryhmä kokee onnistumisen tuntemuksia, jotta itsetunto, ja sitä kautta myös motivaatio pysyy korkealla. Lisäksi projektissa toteutettava prosessiarviointi tulisi ajatella nimenomaan oppimisen välineenä. Itsearvioinninkaan tärkeys ei aina ole siinä, että se tuottaa informaatioita, vaan siinä, että se lisää oppijan tietoisuutta itsestään toimijana ja oppijana (Rauste-von Wright 2003 s. 186). Projektin aikana toivoisimme, että jokainen oppilas pääsisi toteuttamaan ymmärtävän oppimisen periaatetta niin että he saisivat itse koota ja rakentaa tietoa. Lisäksi kantavana periaatteena olisi myös ajatus siitä, että epäonnistuminen on vain uusi oppimismahdollisuus.

LÄHTEET Bransfordt J.D., Brown A.L., Cocking R.R.; Miten opimme: Aivot, mieli, kokemus ja koulu (2004) Hakkarainen K., Lonka K., Lipponen L.; Tutkiva oppiminen; (1999) Rauste-von Wright M., von Wright J., Soini T.; Oppiminen ja koulutus;( 2003)