Ryhmä+2

=Ryhmä 2=

Jäsenet: Helen Kaila Jaana Kukkonen Mauno Hiltunen Susanna Illikainen

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Meillä sopi aikataulut hyvin yhteen tentin teon puitteissa. Työstimme tenttivastausta kahden päivän aikana. Emme jakaneet rooleja vaan pohdimme ja ideoimme yhdessä. Valitsimme aiheen, joka kiinnosti kaikkia. Haasteita aiheutti Jaanan yllättävä nenäverenvuoto joka vei hetkeksi huomion itse aiheesta. Koimme tehtävänannon haasteellisena, koska emme tarkkaan tienneet kuinka laaja tentin tulee olla ja kuinka tarkasti ja miten selostamme opetusjakson kulkua. Ryhmähenki oli erittäin hyvä ja motivoitunut. Jokainen ryhmän jäsen kantoi kortensa kekoon. Opimme kurssin ydinsisällöt ja oli hienoa kokea uudenlainen tenttimalli, vaikkakin se aiheutti etukäteen hieman stressiä. Oppimisen kannalta kyseinen tenttimalli oli mielestämme tuloksellisempi kuin perinteinen “pänttäysmalli”. Haluaisimme käyttää tämänkaltaista tenttimuotoa myös tulevaisuudessa.

=Tenttivastaus:=

A) Opetusjakson aihe: Kokemuksia Suomen sodasta (1939 -1945)


 * Opetusjakson tavoitteet **

Opetusjakson tavoitteena on, että oppilaille rakentuu kattava kokonaiskuva Suomen sota-ajasta vuosina 1939-1945 ja ihmisten elämästä sota-ajalla. Lisäksi painotamme ongelmalähtöistä oppimista. Merkittävää on ryhmätyötaitojen ja tiedonhaun taitojen kehittyminen opetusjakson aikana. Oppilaat asetetaan tilanteeseen, jossa he joutuvat miettimään kysymyksenasettelua halutun ja vaadittavan tiedon saamiseksi. Näin tapahtuu ennen kaikkea ymmärtävää oppimista, eikä oppiminen jää vain pintatason prosessoinniksi. Painotamme siis kyselemistä ja tutkivaa oppimista uuden tiedon hankkimisen lähtökohtana. Projektissa opettaja toimii enemmän ohjaajana. (Hakkarainen, Lonka, Lipponen; Tutkiva oppiminen s. 208-209)

Suuntaamme neljän viikon opetusjakson 8-luokkalaisille, joille kuuluu opetussuunnitelman mukaisesti Suomen sodat. Opetusjakso toteutetaan marras-joulukuussa, jolloin tuleva itsenäisyyspäivä tekee aiheesta ajankohtaisen.

Opetusjakson aluksi herätetään oppilaiden mielenkiinto Suomen sotahistoriaan näyttämällä Äideistä parhain - elokuvasta lyhyt otos. Aiheesta keskustellaan ensin vapaamuotoisesti ja oppilaat saavat kertoa omia käsityksiään sodasta. Oppilaille kerrotaan alkavan jakson eteneminen. Opetusjakson monipuolinen toteuttamistapa innostaa erilaisia oppilaita osallistumaan projektiin. Heille kerrotaan jo aluksi, että opetusjaksosta ei tule koetta tai muuta numeerista arvostelua. Tämä siksi, että oppilailla korostuisi nimenomaan tiedon ja kokonaisuuksien ymmärtäminen eikä suoritusorientaatio. Opetusjakson päättötyönä toteutettavasta näytelmästä kerrotaan jo tässä vaiheessa, sillä se inspiroi ja motivoi useita oppilaita. Myös välttämisorientoituneet oppilaat saadaan helpommin osallistumaan, kun suorituspaineet katoavat numeroarvostelun mukana.


 * Opetusjakson toteutus **

1.vaihe Perehdytään aiheeseen, keskustellaan yhdessä elokuvan pohjalta omista aikaisemmista tiedoista ja kokemuksista. Oppilaat jaetaan neljän hengen “eksperttiryhmiin”, joille kullekin annetaan tutkittava aihe. Aiheena ovat sotilaat, lotat, kotiäidit, sotalapset. Opettaja jakaa ryhmät ottaen huomioon erilaiset oppijat. Ryhmässä työskenteleminen parantaa ryhmätyötaitoja ja vuorovaikutuksessa ideoita ja ajatuksia syntyy enemmän.

2. vaihe Ryhmät suorittavat haastattelun itse laatimiensa kysymysten pohjalta. Haastateltavina toimivat opettajan valitsemat eri näkökulmista sota-ajan kokeneet henkilöt: veteraanit, lotat, kotiäidit ja sotalapset. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Projektin aikana oppilaat kohtaavat vaikeita elämäntilanteita kokeneita ja eri taustaisia henkilöitä. Kasvotusten käytävä keskustelu sota-ajan kokeneen ihmisen kanssa haastaa oppilaan pohtimaan omakohtaisesti asiaa. Haastattelu konkretisoi ja tuo lähelle sota-ajan elämää sekä ihmisiä. Esimerkiksi sota-ajalla evakkoon lähtenyt 14-vuotias tyttö oli joutunut kävelemään kymmeniä kilometrejä lehmäkarjan kanssa. Tällainen esimerkki voi saada pohtimaan omaa elämäntilannetta (kahdeksasluokkalaisethan ovat itsekin 14 vuotiaita) ja arvostamaan rauhaa sekä nykypäivän elämän “helppoutta”. Haastattelun yksi tarkoituksista on saada aikaan oppilaassa käsitteellinen muutos. Järkevää on yrittää luoda mahdollisimman yhtenäinen käsitys maailmasta ja muuttaa käsitystään vain silloin kun se on tarpeellista.(Tutkiva oppiminen s. 112-113) Oppilaat oppivat siis kohtaamaan eri ikäisiä ihmisiä. He oppivat käytöstapoja, teitittelyä, keskustelutaitoja ja vanhemman ihmisen kohtaamista.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">3.vaihe <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Ryhmät koostavat haastatteluiden ja muiden tiedonlähteiden pohjalta syväluotaavan esitelmän, josta tulee ilmi sota-ajan tunnelmia, kokemuksia ja faktoja. Haastattelun raportointi on tärkeää koska kirjoittaminen tukee ajatusten tarkentamista, uudelleen organisointia ja kehittelyä. Ajatusten esittäminen kirjoittamalla “pakottaa” yksilön tekemään johtopäätöksiä uskomuksistaan ja siten kehittelemään niitä pidemmälle. Se vaatii tarkentamaan käsitysten välisiä yhteyksiä, täsmentämään niiden piileviä merkityksiä ja yhdistelemään eri näkökulmista hankittua tietoa. (Tutkiva oppiminen s.125)

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">4.vaihe <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Jaettu asiantuntijuus: muodostetaan uudet ryhmät, joissa kussakin on jokaisesta eksperttiryhmästä yksi oppilas. Oppilaat keskustelevat omista tiedon alueistaan ja jakavat asiantuntemusta toisilleen. Vuorovaikutuksessa oppiminen on tehokasta. Asian selittäminen muille ymmärrettävästi takaa sen, että jokaisen täytyy osata oma aihealue ja näin tapahtuu syvätason prosessointia. <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">(Tutkiva oppiminen s. 143-146) <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Projektissa käytettävä suullinen tiedonhaku eli haastattelu edesauttaa syvätason prosessointia ja syvätason oppimista. Syvätasoisessa prosessoinnissa oppilas keskittää huomionsa itse sanomaan. (Rauste-von Wright, von Wright, Soini; Oppiminen ja koulutus, s.97)

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">5.vaihe <span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Kun oppilailla on laaja tietämys ja mielikuvia aiheesta, he suunnittelevat ja toteuttavat sota-aiheisen näytelmän koulun itsenäisyyspäiväjuhliin. Näytelmän kautta oppilaiden oma ajattelu ja luovuus pääsevät esille. Tässä harjoitellaan tiedon soveltamista käytäntöä varten. Oppilaat kokevat jo alusta alkaen tiedonhaun mielekkääksi ja tärkeäksi, koska sillä on intentio ja päämäärä. Hyvin tärkeä tiedon ulkoisen ulkoisen esittämisen muoto on ajatusten ja ilmiöiden kuvallinen esittäminen. Tiedon kuvallisen esittämisen avulla ihmisen tehokasta havaintojärjestelmää voidaan käyttää käsitteellisen ymmärryksen tukena. (Tutkiva oppimien s. 126) Transfer: Koulussa opittua tietoa siirretään koulun ulkopuolelle. Opitaan elämää varten, ei koulua. (Oppiminen ja koulutus s.124)

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Lisäksi opetusjakson aikana integroimme sota-aihetta myös muihin oppiaineisiin. Kuvaamataidon tunnilla aiheesta tehdään maalauksia ja oppilaat voivat käsitellä omia tuntemuksiaan turvallisesti tällä tavoin. Musiikin tunnilla kuunnellaan esimerkiksi Sibeliuksen Finlandia, Maamme Laulu ja muita isänmaallisia kappaleita. Äidinkielessä luetaan sota-ajan kirjeitä, runoja ja novelleja. Oppilaiden mielissä haastatellut henkilöt linkittyvät elävästi tarinoihin ja tekevät niistä realistisia; sotakirjojen tapahtumat ovat oikeasti totta. Jos koulun lähiympäristössä on juoksuhautoja tai muita sotamuistomerkkejä, niitä voidaan käydä katsomassa.

<span style="background-color: transparent; color: #000000; font-family: Arial; font-size: 16px; text-decoration: none; vertical-align: baseline;">Lopuksi oppilaat reflektoivat tekemistään ja oppimistaan. He kirjoittavat esseemuotoisen itsearvioinnin oppimisprojektista.