Ryhmä+1

=Ryhmä 1=

Jäsenet: Veera Isosaari Kaisa Sonntag Anni Silvola

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Tutustuimme tahoillamme kurssikirjallisuuteen sekä kuuntelimme luennoilla aktiivisesti. Kun tenttikysymys julkaistiin 03.12.2012 klo 09.00, pohdimme kysymystä itseksemme. Tavatessamme samana päivänä liikunnan tunnilla, sovimme tarkemmasta aikataulusta.

03.12.2012 klo 21.30 keskustelimme Skypessä tiedoistamme ja mielipiteistämme. Keksimme tuolloin myös aiheemme, maakunnat. Yksi meistä kirjasi tietokoneella esiin tulleita aiheita ja teorioita. Keskustelimme lähes kahden tunnin ajan ja saimme hyvän pohjan vastauksellemme.

04.12.2012 klo 12.15 Aloimme kirjoittamaan vastaustamme, Anni ja Veera yhdessä Oulussa ja Kaisa Kemissä. Keskustelimme jälleen Skypen välityksellä. Teimme uuden rungon vastaukseemme ja syvensimme teorioita. Päätimme, että Kaisa alkaa kirjoittaa keskustelumme pohjalta valmista esseevastausta. Veera ja Anni välillä kirjoittivat myös tahoillaan lauseita ja tekivät käsitekarttoja, jotka sitten sanelivat kirjurille. Klo 15.25 vastaus oli valmis oikoluettavaksi.

Haasteena on ollut se, että meillä kaikilla oli niin vahvoja mielipiteitä. Välillä oli haasteellista kuunnella muita ja hylätä oma mielipide, mutta kaikki olimme hyvin tyytyväisiä lopputulokseen. Koemme, että tällaisen tentin avulla meidän kaikkien osaaminen tämän asian tiimoilta syveni hyvin paljon ja uskomme, että tulemme muistamaan nämä asiat tulevaisuudessakin, sillä työskentelimme yhdessä yhteensä noin kuusi tuntia. Aika kului kuitenkin nopeasti ja vaikka välillä tuli epätoivon hetkiä, oli tämä varsin mieleinen tapa työskennellä. Skype-työskentelykin oli välillä vaikeaa, helpompaa olisi ollut olla saman pöydän ääressä omilla koneilla.

=Tenttivastaus:=

Opetuskokonaisuutenamme on pohjoismaat. Tavoitteena on, että oppilaat saisivat yleiskäsityksen pohjoismaista, niiden elinkeinoista ja ominaispiirteistä. Myös metakognition kehittäminen on olennainen seikka tulevien opintojen kannalta. Projektin aikana opetellaan myös tieto- ja viestintätekniikan käyttöä. Oppimisessa painottuu syvä oppiminen ja asioiden kokonaisvaltainen ymmärtäminen. Oppimisessa tulisi näkyä myös siirtovaikutus: rakennetun tiedon tulisi olla helposti käytettävissä eri konteksteissa. Opetuskokonaisuus on suunniteltu 4.luokkalaisille ja sen kesto on kaksi viikkoa. Opetus tapahtuu kolmen hengen ryhmissä, koska se on erilaisten kognitiivisten tutkimusten mukaan optimaalisin ryhmäkoko. Oppilaat tekevät yhteenvedon pohjoismaista Wiki- ympäristöön. Pohjoismaiden tuntemuksen lisäämisen lisäksi tavoitteena on sosiaalinen kasvu ja yhteistyötaitojen kehittäminen tulevaisuuden elämää varten, sillä työelämässä näitä taitoja tarvitaan nykyisin hyvin paljon.
 * Pohjoismaat **

Opettaja näyttää ensiksi dokumentin pohjoismaista, joissa kertaantuu oletettavasti jo oppilaiden tiedossa olevia asioita. Dokumentin tarkoituksena on herätellä mielikuvia ja kiinnostusta visuaalisin keinoin, millä aktivoidaan aikaisempaa tietoainesta. Dokumentin jälkeen opettaja keskustellen herättelee oppilaiden aikaisempaa tietoainesta. Koska projektin tarkoituksena on etsiä lisätietoja aiheesta, oppilaiden tietopohjassa tapahtuu assimilaatiota ja akkommodaatiota: uutta tietoa tulee vanhan lisäksi, mutta uusi tieto myös muuttaa oppilaan vanhaa tietoa. Samalla kun uutta tietoa tulee, väärät uskomukset korjaantuvat oikeanlaiseksi. Tämä on akkommodaatiota parhaimmillaan. Opettajan tuki on tässä olennaista ja tärkeää. Päätavoitteena on, että oppilaat rakentavat käsiteltävästä aiheesta ehjän ja loogisen tietokokonaisuuden.

Kuten aiemmin mainittiin, oppilaat toimivat kolmen hengen ryhmissä. Pyritään siihen, että oppilaat pystyisivät toimimaan erilaisten ihmisten kanssa. Ryhmien muodostus tapahtuu sattumanvaraisesti, mutta kuitenkin siten, että ryhmiin tulisi erilaisia oppijoita. Näin ollen työskentelyssä käytetään hyväksi Lev Vygotskyn lähikehityksen vyöhykettä. Yhdessä toimiessaan oppilaiden välille syntyy oppimista edistäviä konflikteja, sillä jokaisella on omat mielipiteet sekä käsitykset opiskeltavasta aiheesta. Tällaiset kognitiiviset konfliktit ovat hyvin toivottuja.

Projektin alussa on olennaista, että opettaja ohjeistaa ryhmiä yksityiskohtaisesti, koska nuoret oppilaat tarvitsevat ison projektin hahmottamisessa opettajan apua. Opettajan apua tarvitaan myös sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. Opettaja ei kuitenkaan saa liikaa ohjeistaa oppilaita, vaan hänen tulee antaa tilaa oppilaiden omalle pohdinnalle ja oppilaiden yhteistyölle. Opettaja puuttuu työhön vain silloin, kun näyttää siltä, ettei työ muuten etene. Tässä käytetään scaffolding-periaatetta: opettaja rakentaa tukiverkkoa oppilaan ympärille, ja oppilaan taitotason kasvaessa löysää verkkoa askel askeleelta.

Ohjeistuksen jälkeen, oppilaat laativat suunnitelman. Suunnitelmaa tehdessä metakognitiivisten taitojen ohjaus korostuu: pohditaan päämääriä, etenemistä, työtapoja. Tavoitteena on, että oppilaille muodostuisi selkeä käsitys siitä, miksi projektia edes tehdään. Olennaista on, että jokainen ryhmän jäsen on aktiivisena mukana heti alusta alkaen. Haasteena on se, että jokaisella oppilaalla on erilaisia orientaatioita ja strategioita liittyen oppimiseen. Opettajan tulee huomioida välttämisorientoituneet ja heikosti motivoituneet oppilaat, sillä he tarvitsevat enemmän tukea kuin muut. Muuten tällaiset oppilaat voivat helposti jäädä sivustaseuraajiksi ja myös vaikeuttaa ryhmän toimintaa, eivätkä tällaisen oppilaan omatkaan tiedolliset taidot kehity toivotulla tavalla. Lähikehityksen vyöhykkeellä toimiessaan heikommat oppilaat voivat oppia toisilta hyödyllisiä oppimisen taitoja. Kuitenkin myös ns. paremmat oppilaat voivat vastavuoroisesti oppia heikommilta oppilailta.

Seuraavaksi oppilaat kokoavat tietopaketin pohjoismaista käyttämällä eri lähteitä. Tärkeintä tietopaketin kokoamisessa on oppia erottamaan olennainen tieto epäolennaisesta Esitys voi sisältää erilaisia elementtejä: karttoja, kuvia, ääntä, videoita. Projektia voidaan integroida muihinkin oppiaineisiin kyseisen kahden viikon aikana, esimerkiksi käsitöissä voidaan tehdä eri maiden lippuja tai kuvaamataidon tunnilla piirtää kansallislintuja. Integroinnin avulla pyritään tukemaan erilaisia oppimistyylejä, sillä eri oppiaineiden kautta voidaan samoja asioita havainnollistaa eri tavoilla. Howard Gardnerin mukaan on olemassa seitsemän eri lahjakkuustyyppiä. Oppilaat voivat hänen mukaansa olla lahjakkaita esimerkiksi kehollisesti tai loogis-matemaattisesti. Pyritään integroimisen avulla ottamaan huomioon tämä asia, jotta jokaisella oppilaalla olisi yhtäläiset mahdollisuudet onnistua ja oppia.

Metakognitiivinen ajattelu ja sen kehittäminen on läsnä läpi projektin. Opettajan rooli on ohjata ja synnyttää oman työskentelyn kriittistä pohdintaa. Näin oppilaat tarkkailevat, kehittävät ja korjaavat omia työskentelytapojaan.

Kun pienryhmien tietopaketit ovat valmiita, ne liitetään Wikiin, jonne on voitu liittää myös muita aiheeseen liittyviä tuotoksia. Wiki-ympäristössä oppilaat antavat ryhmittäin palautetta toisille ryhmille. Tämän jälkeen ryhmät saavat mahdollisuuden täydentää omaa työtään ja lopuksi esitellä työnsä muille. Vaikka aihe on kaikilla ryhmillä sama, painottuvat jokaisessa työssä erilaiset asiat riippuen ryhmän jäsenten omista mielenkiinnonkohteista. Tällöin syntyy jaettua asiantuntijuutta. Jaettu asiantuntijuus ikään kuin purkaantuu palautteen ja esityksien kautta. Kun ryhmät peilaavat omia tuotoksiaan muiden töihin, syntyy syvätasoista ymmärrystä. Palautteen kautta tietopaketti jäsentyy entistä selkeämmäksi kokonaisuudeksi. Palautteen annossa myös kehitetään sosiaalisia taitoja: tärkeää on antaa asiallista, rakentavaa kritiikkiä ja myös oppia ottamaan sitä vastaan. Opettaja osallistuu myös palautteen antoon, mutta antaa oppilailla jälleen tilaa. Tavoitteena ei suinkaan ole arvioida, kenen työ on paras, vaan saada oppilaat huomaamaan sen, että asioissa voi olla useita eri näkökulmia.

Olennaista on, että opetuskokonaisuudessa otetaan huomioon, että sekä tietoaineksen rakenne, kognitiivinen rakenne että didaktinen rakenne ovat optimaalisia ja hyviä. Tietolähteiden tulee olla asiallisia, luokan ilmapiirin positiivinen ja opettajan ammatillisten taitojen hyviä. Projektissa tulee ottaa huomioon se, että oppilaan tulee olla aktiivinen toimija, joka konstruoi tietoa. Tarkoitus ei ole muistaa ulkoa tai opetella pikkutarkkoja faktoja, vaan pääasia on kokonaiskuvan muodostuminen. Projektin kuluessa oppilaiden medialukutaitoa ja lähdekriittisyyttä pyritään kehittämään. Tietopakettien ei tule olla laajoja kokonaisuuksia, vaan esimerkiksi yhtä aihetta voidaan kuvailla muutamalla lauseella. Opettajan rooli on tukea oppilaan oppimisprosessia optimaalisella tavalla. Opettajan tulee hoksauttaa oppilaita kohti oikeaa ratkaisua.

Hakkarainen, K., Lonka, K. & Lipponen, L. 1999 Tutkiva oppiminen. Älykkään toiminnan rajat ja niiden ylittäminen. Porvoo, WSOY Hakkarainen, K., Lonka, K. & Lipponen, L. 2004. Tutkiva oppiminen. Järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjinä. Helsinki, WSOY. Rauste-von Wright, M. & von Wright, J. 1994. Oppiminen ja koulutus. WSOY
 * Lähteet **