Ryhmä+20

=Ryhmä 20=

Jäsenet: Noora Pehkonen Jenni Tervo Maria Veijola Henriikka Kuukasjärvi

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Ryhmätyöskentelymme sujui hyvin, sillä kaikilla oli tarpeeksi tietoa kurssilla käsitellyistä asioista. Olimme kaikki lukeneet ennen tenttiä kirjat Tutkiva oppiminen sekä Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö. Kokoonnoimme heti aamusta koululle pähkäilemään tenttivastausta yhdessä ja saimme tenttivastauksen valmiiksi. Ryhmätyöskentely alkoi opetuskokonaisuuden suunnittelulla, jonka aikana kaikki ryhmän jäsenet esittivät ensin vapaasti ajatuksia ja ideoita tehtävän suorittamiseksi. Toisten ajatuksia kommentoitiin ja väihtellen karsimme turhia ideoita pois. Kirjoitimme ylös ajatuskartan muodossa tehtävän keskeisimmät asiat ja lähdimme laajentamaan ajatuskarttaa. Suunnittelun jälkeen kirjoitimme yhdelle paperille luonnoksen, jonka kirjoitimme koneella puhtaaksi ajatuksia kehitellen ja korjaillen. Työskentelyn aikana keskustelimme kurssilla käydyistä asioista, kurssikirjoista sekä muista aiheeseen liittyvistä tutkimuksista ja artikkeleista. Kaikki ryhmämme jäsenet esittivät ajatuksia ja ideoita sekä myös kommentoivat muiden ajatuksia. Kirjasimme vuorotellen ylös esille tulleita asioita, jotka kokosimme sitten yhteen tietoa jäsennellen. Varsinaista työnjakoa ei sinänsä ollut,sillä halusimme kaikken saavan pohtia asiaa tasapuolisesti. Ainoastaa "kirjurin" rooli oli puhtaaksi kirjoittaessa olennainen.

Tentin aikana oli välillä haastavaa koota kaikkia tarvittavia/huomioitavia asioita yhteen järkeväksi ja selkeäksi kokonaisuudeksi, sillä ajatuksia tuli niin paljon. Tenttikysymys oli melko laaja eikä asettanut paljon rajoitteita, joten suunnitteluvaihe oli tentistä ehkä haastavin. Mahdollisuuksia tässä tentissä oli se, ettei se vaadi kasvokkaista vuorovaikutusta sen suorittamiseen. Mielestämme kasvokkain tapahtuva ryhmätyö oli meidän ryhmällemme kuitenki paras vaihtoehto. Myös tentin kesto antaa mahdollisuuksia laadukkaan vastauksen luomiseen, sillä tietoa voi kahden päivän aikana korjata ja lisätä jos siihen on tarvetta. =Tenttivastaus:= Opetuskokonaisuus: Oppimisprojekti Suomen luonnon eläimistä
 * Haasteita ja mahdollisuuksia:**


 * Johdanto:**

Lähdimme työstämään tehtävää ottaen huomioon oppilaiden erilaiset oppimisorientaatiot sekä oppimisstrategioiden kehittämisen. Mietimme, miten huomaamatta pystymme opettamaan ja kehittämään lasten oppimisstrategioita. Pyrimme käyttämään laajasti ymmärtävään oppimiseen tähtääviä strategioita. Näitä strategioita ovat mm. tarkkaavaisuuden suuntaaminen, aikaisempien tietojen mieleen palauttaminen ja tietojen syventäminen sekä metakognitiiviset taidot. Tärkeää meille on, että oppilaat joutuvat itse arvioimaan työskentelyään ja oppimistaan.

Lähdemme projektissamme liikkeelle ongelmalähtöisestä ajattelusta. Ideanamme on, että opettaja antaa lapsille raamit projektin toteuttamiseen, mutta lapset itse rajaavat omat aihealueensa. Lapset siis itse asettavat ryhmälleen tutkimuskysymyksensä ja tavoitteensa.

Oppilaat itse määräävät tietoon liittyvät oppimistavoitteet. Opettajalla kuitenkin on oppimistavoitteina mm. edistää ryhmätyöskentelytaitoja, yhteisöllistä oppimista, vuorovaikutustaitoja, edistää ymmärtävää oppimista sekä parantaa strategisia oppimistaitoja. Opettaja ohjaa oppilaitaan syventämään tietojaan sekä kehittelemään ongelmille luovia ratkaisuja. Opettajan rooli on etenkin oppimisprosessin ohjauksessa, eikä niinkään tiedon siirtämisessä. Painotamme tässä projektissa sitä, että opettaja ohjaa lasta itse keksimään, ideoimaan ja ymmärtämään.


 * Projekti:**

Projektimme on suunnattu 3- ja 4-luokkalaisille. Projektin aiheena on Suomen luonnon eläimet ja aihe pohjautuu oppiaineena ympäristö- ja luonnontieteeseen. Kestoltaan projekti on noin kaksi viikkoa. Tarkoituksena on, että oppilasryhmät päättävät itselleen jonkin eläimen Suomen luonnosta, jonka tietoutta sitten lähtevät yhdessä työstämään.


 * 1) 1. //Oppilaiden aktivointia ja avointa keskustelua luokassa +käsitteenmuutos//

Opettaja herättelee keskustelua luonnon eläimistä ja lasten tietoutta aiheesta. Keskustelun aikana opettaja huomioi lasten ennakko- ja intuitiiviset käsitykset (Tutkiva oppiminen, Hakkarainen, Lonka, Lipponen. Sivu 94) ja pyrkii ohjaamaan käsitteiden muutosta oikeaan suuntaan.

Kommentteja:

On tärkeää aktivoida oppilaan mieli, sillä näin saadaan oppilas liittämään opittava asia aiempaan tietoonsa ja arkeensa. Kun opittava aihe saadaan liitettyä oppilaan omaan kokemusmaailmaan saadaan toteutettua ymmärtävää, syvätasoista oppimista.

Käsitteen muutoksesta: Professori Stella Vosniadoun mukaan on tärkeää, että keskustella oppilaiden kanssa aikaisemmista teorioista, kokemuksista ja väärinymmärryksistä, jotta arkiajattelusta siirryttäisiin tieteellisemmän ajattelun muotoon (Tutkiva oppiminen s. 181)


 * 1) 2. //Ryhmiin jako//

Opettaja on valmiiksi pohtinut valmiit ryhmät huomioon ottaen erilaiset oppijat. Opettaja on jakanut ryhmät niin, että jokaiseen ryhmään tulee eri tasoisia ja eri oppimisorientaatioita omaavia oppilaita.

Kommentteja:

Olemme pyrkineet ryhmäjaossa siihen, että ryhmät olisivat mahdollisimman monipuolisia. Näin vahvemmat oppimisstrategiat omaavat oppilaat voisivat tukea ryhmänsä heikompia oppijoita.


 * 1) 3. //Keskustelua, opettajan epäsuora vaikuttaminen//

Oppilaat jatkavat eläimistä keskustelemista ryhmissä. Opettaja kiertää ryhmissä ohjaten keskustelun suuntaa esittäen ajatuksia herättäviä kysymyksiä aiheesta. Tämän keskustelun aikana ryhmä päättää itselleen eläimen, jonka tietoutta haluavat lähteä syventämään. Oppilaat pohtivat yhdessä kysymyksiä, joihin haluaisivat löytää vastauksia aiheesta. Tämän keskustelun aikana opettaja epäsuorasti ohjaa oppilaita kehittelemään ajatuksiaan ja luomaan monipuolisia tutkimusongelmia.

Kommentteja:

Tämän ryhmätyöskentelyn tavoitteena on vastavuoroinen ymmärtäminen. Vastavuoroista ymmärtämistä aikaansaavat sitoutuminen yhteisiin tavoitteisiin, yhteisen perustan luominen, luottamus ja emotionaaliset tulkinnat.

Opettajan rooli on projektissa on tuutoroiva, sillä projektin tarkoitus on olla oppilaslähtöinen. Opettajan toiminnan taustalla skaffoldingperiaate, joka tarkoittaa oppimisen oikea-aikaista tukemista ja tarkoituksena on tehdä opettajasta tarpeeton.

Käytämme oppilaslähtöistä lähestymistapaa, sillä se on oppilaita motivoivaa ja ottaa huomioon oppilaan lähtötason ja aikaisemmat tiedot ja taidot.


 * 1) 4. //Tiedonhankkiminen//

Oppilaat miettivät mahdollisia tietolähteitä. Opettaja pyrkii tässäkin vaiheessa saamaan lapset päätymään luoviin ratkaisuihin. Lapset voisivat esimerkiksi ottaa sähköpostitse yhteyttä johonkin todelliseen asiantuntijaan. Tärkeää meille on, että lapsi opettajan johdattelemana keksii idean itse. Lopuksi lapset lähtevät etsimään tietoa valitsemallaan tavalla.

Kommentteja:

Tarkoitus on, että oppilaat yhdistävät voimansa tietojen hankinnassa. Tällainen yhteisöllinen oppiminen käynnistää tehokkaita oppimisen metodeja. Näin ryhmä saavuttaa sen, mihin oppilaat eivät olisi yksinään pystyneet.


 * 1) 5. //Asiantuntijakulttuuriin tutustuminen//

Oppilaiden tarkoitus on lähteä eläinpuistoon tutustumaan eläimiin ja keräämään materiaalia aiheestaan. Ennen eläintarhaan lähtöä päätetään yhdessä, että jokainen ryhmä voisi valitsemallaan tavalla tuoda oppimansa muidenkin tietoon myöhemmin. Oppilaat saavat itse päättää esitystapansa (esim kuvattu luontodokumentti, radiolähetys, esitelmä tmv.) Opettajan tehtävänä on ainoastaan antaa puitteet esityksen toteuttamiseen (videokamerat, tabletit, tietokone, askarteluvälineet mahdollisina toteutusvälineinä). Eläintarhassa oppilaat voivat haluamallaan tavalla käyttää hyväkseen eläintarhasta löytyvää asiantuntijuutta ja tällä tavalla tutustua asiantuntijakulttuuriin. Kerätystä materiaalista ja tiedosta työstetään myöhemmin esitystä

Kommentteja: Tutkiva oppimisen kirjassa todetaan, että asiantuntijuuden kehitys on mahdollista vain osallistumalla aitoihin asiantuntijakäytäntöihin, jonka kirjan mukaan tulisi johtaa syvenevään oppimiseen.

Käytämme kameraa, videokameraa, tietokonetta jne. Kognitiivisen kuormituksen vähentämiseen. Teknologiset laitteet tukevat oppilaan muistia ja metakognitiota, jolloin oppijalle jää enemmän resursseja ylemmän tason ongelmien käsittelyyn (Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö, s.49)

Asiantuntijan avulla lapset työskentelevät lähikehityksen vyöhykkeellä (Vygotsky). Lähikehityksen vyöhykkeellä toimiessaan lapsi ylittää omat kognitiiviset rajansa ulkoisen tuen antamalla pienellä avustuksella.


 * 1) 6. //Esitysten esittäminen ja hajautettu asiantuntijuus//

Kun oppilaat ovat saaneet aiheestaan koostetuksi haluamansalaisen esityksen, opettaja esittää/näyttää vuorotellen jokaisen ryhmän tuotoksen. Tässä vaiheessa luokka on jaettu vastavuoroisen opetuksen ryhmiin niin, että jokaisessa ryhmässä on yhden eläimen asiantuntija. Kun esitys on näytetty, kukin asiantuntija ryhmässään voi syventää muun ryhmän tietoutta ja muut voivat esittää asiantuntijalle kysymyksiä ja kommentteja. (Tutkiva oppiminen, sivu 158)

Kommentteja:

Selittäessään oppimaansa muille, oppilas samalla jäsentelee ajatuksiaan ja tietoaan sekä kertaa oppimaansa.


 * 1) 7. //Projektin päättäminen//

Luokka pitää erillisen tunnin, jonka aikana yhdessä pohditaan projektin etenemistä ja arvioidaan yhdessä jokaisen ryhmän saavutuksia ja keskustellaan projektin synnyttämistä tuntemuksista ja ajatuksista. Lopuksi opettaja siirtää sähköisesti oppilaiden tuotokset vanhempien saataville esimerkiksi luokan yhteiseen blogiin. Kun lapset kotona jakavat tietouttaan, toteutuu myös jaetun asiantuntijuuden periaate.

Kommentteja:

Yhteisen pohdinnan aikana oppilaat toivottavasti pystyvät arvioimaan omaa osaamistaan ja näin syventävät metakognitiivisia taitojaan (Tutkiva oppiminen: s.40).

Loppupohdintaa:

Opetusmenetelmät ja opiskelukäytännöt:

Saimme mielestämme hyvin käytettyä erilaisia viestintäkanavia esim. visuaalinen, auditiivinen. Käytimme myös monipuolisesti erilaisia opiskelukäytäntöjä. Lisäksi hyödynsimme myös sujuvasti teknologiaa projektissa. Mielestämme oppimiskokonaisuutemme huomioi hyvin erilaiset oppimisorientaatioit sillä oppilaat saavat itse valita aiheen ja työskentelytavat. Halusimme tuoda projektin mahdollisimman oppilasläheiseksi, jotta työ motivoisi myös oppilaita, joilla on vaikeuksia motivoitua opiskelusta.

Lähteet:

- Hakkarainen K., Lonka K., Lipponen L., Tutkiva oppiminen: Älykkään toiminnan rajat ja niiden ylittäminen (1999) - Järvelä S., Häkkinen P., Lehtinen E., Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö (2006)

.