Ryhmä+9

=Ryhmä 9=

Jäsenet: Marika Heikura Salla Koskela Hilla Hietikko Marko Hämeenaho

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
Ryhmämme kokoontui kolme kertaa kasvokkain yliopiston tiloissa. Jokainen toimi vuorollaan kirjurina, ja jokainen osallistui ideointiin.

=Tenttivastaus:=

(Ensimmäinen tapaaminen KTK:n kahviossa maanantaina 3.12.2012 klo. 9:00. Kaikki ovat paikalla. Tutustuimme tenttikysymykseen ja mietimme opintokokonaisuuden pääpiirteitä)

Opetuskokonaisuutemme aiheeksi valitsimme aineen eri olomuodot. Tavoitteena on tutustua oppilaan arkielämästä löytyvien aineiden eri olomuotoihin, niiden muutoksiin sekä muutosten syihin ja seurauksiin. Opetuskokonaisuuden kesto on 10 tuntia (viisi kaksoistuntia, peräkkäisinä koulupäivinä), ja se on tarkoitettu alakoulun 5-6 -luokkalaisille. Aihe kuuluu fysiikan opetussisältöön. Pohdintamme mukaan tutkivan oppimisen mallia on helppo soveltaa tällaiseen käytännönläheiseen aiheeseen. Tavoitteena on tutkivan oppimisen avulla tutustua aineen eri olomuotoihin: kiinteä, nestemäinen ja kaasu.(Tutkiva oppiminen, s.202) Opetuskokonaisuus havainnollistaa aineen käyttäytymistä olomuodonmuutospisteissä lämpötilamuutosten mukaan.

(Toinen tapaaminen kirjaston ryhmätyöhuoneessa maanantaina 3.12. klo. 14:00. Kaikki ovat paikalla.)

Opetusjaksoa ei arvioida mitenkään numeerisesti eikä kirjallisesti, vaan lopussa käydään yhdessä luokan kanssa kokoava keskustelu. Silloin pohditaan, mitä on opittu, ja opettaja pyrkii johdatellen saamaan selville, kuinka oppilaiden aiemmat käsitykset ovat muuttuneet. Emme halua arvioida tarkasti yksilöllistä oppimista, koska esimerkiksi suoritusorientoituneet oppilaat voivat näin unohtaa paineet hyvistä arvosanoista. Myös välttämisorientoituneiden oppilaiden oppimista pyritään suuntaamaan ymmärtäväksi, ja painotetaan tutkivaa ja kokeilevaa oppimista. Silloin ei tarvitse pelätä suoritustilanteita, koska niitä ei ole. (Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö, s. 67) Tavoitteena on myös opetella tekstien kriittistä tulkintaa.

Ennakkotehtävä: Aluksi luodaan konteksti ja ankkuroidaan opittava asia aiempiin kokemuksiin. Oppilaat tutkivat ja listaavat kotona ja koulussa havaitsemiaan aineen eri olomuotoja ja niiden muutoksia. Huomiota voi kiinnittää esimerkiksi veteen eri olomuodoissaan, ponnekaasuihin, bensiiniin ja elohopeaan. Oppilaat miettivät omia käsityksiään aineen olomuotojen muutoksista: miksi vesi jäätyy 0 celsiuksessa, mutta elohopea ei? Miksi bensiini ei jäädy auton polttoainesäiliössä. Miksi perunoita keitettäessä kattilasta nousee höyryä?

Opetuskerta 1: Oppilaat perustavat opettajan johdolla Wiki-sivuston, johon omia intuitiivisia käsityksiä listataan. Näillä tarkoitetaan oppilaiden omia arkielämään pohjautuvia käsityksiä maailmasta, ja niitä on vaikea muuttaa tavanomaisessa opetuksessa (Tutkiva oppiminen, s.273). Kun usein virheelliset intuitiiviset käsitykset muuttuvat, tapahtuu käsitteelistä muutosta (Tutkiva oppiminen, s.273).Wiki-sivustolle ujoimmatkin oppilaat voivat kirjoittaa käsityksiään rohkeasti, pelkäämättä muiden reaktioita (Tutkiva oppiminen, s.160). Wiki-sivusto on jaettu kolmeen alakategoriaan: kiinteä, neste ja kaasu. Oppilaat voivat vapaasti lisätä käsityksiään kunkin kategorian alle.

Opetuskerta 2: Wiki-sivuille listattuja käsityksiä analysoidaan opettajan johdolla, jolloin käydään läpi veden kolme olomuotoa. Herätetään oppilaat kysymään itseltään: miksi aineet muuttavat olomuotoaan lämpötilan vaihdellessa? Tällä tavoin oppilaat luovat itse tutkimusongelmat ja tavoitteet oppimiselle. Pyrimme saamaan oppilaan mielen aktiiviseksi, jotta hän käsittelisi aihetta syväsuuntautuneesti ja jotta hänellä syntyisi käsitteellistä muutosta. Käytämme Wikiä, koska se teknologiaympäristönä mahdollistaa käsitteellisen oppimisen tukemisen (Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö, s. 18).

Tutkitaan laboratoriossa (Fy-Ke -luokka) aineiden eri olomuotoja veden avulla. Jäädytys, sulatus ja keittäminen. - jäädytys ohutseinäisessä lasiastiassa: miksi astia rikkoutuu veden jäätyessä? - punnitaan tietty vesimäärä ennen ja jälkeen pitkäjaksoisen keittämisen. Mitä havaitaan? Pyrimme näin saamaan teorian ja käytännön mahdollisimman lähelle toisiaan, jotta oppilaat osaisivat hyödyntää opittuja asioita arkielämässä, jolloin siirtovaikutus mahdollistuisi paremmin (Oppiminen ja koulutus, s.45). Haluamme tehdä oppimisprosessista kaikkia oppilaita tasapuolisesti aktivoivan. Tällä tavoin myös välttämisorientoituneet osallistuvat yhteiseen työskentelyyn. Itse oppiminen ei korostu liiallisesti tällaisessa aktiivisessa ja kokeilevassa työskentelytavassa, vaan se on enemmänkin "sivutuote".

Tämän tunnin jälkeen opettaja jakaa oppilaat sekakoosteisiin ryhmiin, joissa on sekä tyttöjä että poikia sekä tiedoiltaan ja taidoiltaan eritasoisia oppilaita. Tiedoiltaan ja taidoilitaan rikkaammat oppilaat voivat näin auttaa taidoiltaan heikompia oppilaita. Vahvemmat oppilaat joutuvat siten pukemaan tietämyksensä sanoiksi selittäessään asiaa toisille ja näin reflektoivat omaa oppimistaan (Tutkiva oppiminen, s.224). Muodostetaan kuusi ryhmää, jotka nimetään olomuodonmuutoksien mukaan: sulaminen, höyrystyminen, tiivistyminen, jähmettyminen, sublimoituminen ja härmistyminen. Oppilaat tutustuvat kotona alustavasti omaan aiheeseensa.

Opetuskerta 3: Ryhmät kokoavat yhteen ajatuksiaan omasta osa-alueestaan. Näiden pohjalta muodostetaan työskentelyteoria eli oppilaiden omat selitykset olomuotomuutoksille. Sen jälkeen oppilaat ryhtyvät arvioimaan selitystensä paikkansapitävyyttä. Opettaja voi esittää tarkentavia kysymyksiä ja varmistaa työn etenemisen ja ohjaa kohti yleisesti hyväksyttyjä teorioita antamatta kuitenkaan valmiita vastauksia. Kun oppilaat ovat ymmärtäneet olomuotomuutosten aiheutuvan lämpötilamuutosten aiheuttamista sidosrakennemuutoksista, siirrytään hankkimaan syventävää tietoa olomuotomuutoksista. Uuden tiedon hakemisessa opiskelijaa ohjaavat hänen asettamansa ongelmat, hänen aikaisemmat tietonsa ja intuitiivisten teorioiden muodostamisessa syntyneet ongelmat (Tutkiva oppiminen, s. 204) Tiedon syvällistä ymmärtämistä varten opiskelijoita rohkaistaan käyttämään käsitekarttoja, yhteenvetoja ja selittämään opittu uusi tieto itselle ja ryhmätovereille. Oppilaat oppivat näin oppimisen strategiat: tarkkaavaisuuden suuntaaminen, asioiden mieleen palauttaminen, tietämyksen syventäminen sekä oppimisen metakognitiivinen kontrolli (Sanna Järvelän luentomateriaali, osa 5).

Opetuskerta 4: Asiantuntijuuden jakaminen. Oppilaat jaetaan niin, että jokaisesta ryhmästä siirtyy yksi oppilas toiseen ryhmään jakamaan asiantuntijatietoa. Tavoitteena on ohjata oppilaat rakentamaan uusia ajatuksia toistensa kehittämien käsitteellisten luomusten varaan ja rohkaista heitä jäljittelemään yhteisössä syntyviä parhaita kognitiivisia käytäntöjä (Tutkiva oppiminen, s.204 ja Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö, s. 50). Ryhmän muut oppilaat voivat näin reflektoida omaa käsitettään asiantuntijaryhmän edustajan opettamaan käsitteeseen, testata ja selittää sitä. Muut oppilaat voivat esimerkiksi esittää tarkentavia kysymyksiä ja huomauttaa toisten oppilaiden työskentelyteorioiden ristiriidoista. Näin saatu palaute ohjaa tarkentamaan omia käsityksiä aiheesta ja etsimään uutta syventävää tietoa. Tällä tavalla tutkimustavoitteet ja asetetut ongelmat tarkentuvat. Asioiden yhteinen käsittely myös parantaa metakognitiivisia taitoja. Metakognitiivisilla taidoilla tarkoitetaan kykyä arvioida ja ohjata omaa ajattelua.(Tutkiva oppiminen, s.165) Metakognitiivisia taitoja voidaan kehittää scaffolding-menetelmällä: Opettaja vähentää antamaansa tukea oppilaalle tämän taitojen kehittyessä ja lisää tukea oppilaan sitä tarvitessa. Kun opettaja vetäytyy oppimisprosessista, hän antaa oppilaalle mahdollisuuden toimia itsenäisesti ja siten kehittää metakognitiivisia taitojaan.(Tutkiva oppiminen, s.154)

(Kolmas tapaaminen kirjaston edessä käytävällä tiistaina 4.12. klo. 12:15. Kaikki ovat paikalla.)

Opetuskerta 5: Tuotetut materiaalit talletetaan Wiki-sivustolle ja sisällytetään osaksi kurssimateriaalia. Opintokokonaisuuden aikana tuotetut materiaalit voidaan myös koota nettisivuksi, jota myös muut luokat ja koulut voivat hyödyntää. Opettajan johdolla tehdään yhteenveto oppimistuloksista. Palautetaan mieliin intuitiiviset ja muuttuneet käsitykset ja pohditaan niitä yhdessä. Opettaja pyrkii havainnoimaan, ovatko oppilaiden metakognitiiviset taidot kehittyneet opetuskokonaisuuden aikana.


 * Wiki-tentin haasteet ja mahdollisuudet**

Wiki-tentti oli avoinna 31 tuntia kahden päivän ajan. Ryhmämme kokoontui heti maanantaiaamuna, jolloin luimme tenttikysymyksen ja aloimme kehitellä vastauksen pääpiirteitä. Maanantain luentojen ja harjoitusten jälkeen kokoonnuimme iltapäivällä kirjaston ryhmätyöhuoneeseen laatimaan yksityiskohtaista vastausta. Kaikki ryhmän jäsenet olivat lukeneet Hakkaraisen kirjan lisäksi jonkin toisen tenttikirjan: Salla oli lukenut kirjan //Oppimisen teoria ja teknologian opetuskäyttö// ja muut ryhmän jäsenet olivat lukeneet kirjan //Oppiminen ja koulutus.// Jokainen osallistui vuorollaan kirjoittamiseen ja kaikki olivat läsnä samassa tilassa. Prosessimme oli yhteisöllinen. Emme määritelleet ryhmän jäsenille erillisiä osa-alueita, vaan pohdimme opetuskokonaisuutta yhdessä eri näkökulmista. Kasvokkain tapahtuva vuorovaikutteinen tiedon rakentaminen oli antoisa kokemus. Etätyö mahdollistaa kyllä osittain ajasta ja paikasta riippumattomuuden, mutta ei millään korvaa reaaliaikaista, henkilökohtaista vuorovaikutusta.

Tehtävänanto aiheutti aluksi kysymyksiä, sillä vastauksen laajuutta ei ollut määritelty. Rajasimme kuitenkin tehokkaasti opetuskokonaisuuden ja pyrimme vastauksessamme vain olennaiseen.