Ryhmä+10

=Ryhmä 10=

Jäsenet: Julia Kekarainen Anna-Leena Kontio Elina Juntunen Jonna Hurskainen

=Tenttivastaus:= Didaktiikan wikitentti

Elina Juntunen, Julia Kekarainen, Jonna Hurskainen, Anna-Leena Kontio

A) Valitsimme opetuskokonaisuuden aiheeksi kolmannen luokan biologian opinnot: miten eläimet selviävät talven yli Suomessa (eläinten talvehtiminen). Lähestyimme aihetta konstruktivistisesta näkökulmasta eli näemme oppimisen aktiivisena tiedon rakennusprosessina ja sosiaalisena vuorovaikutuksena. Tässä näkökulmassa oppiminen on aina myös tilannesidonnaista. Valitsimme tämän näkökulman, koska koimme sen edistävän parhaiten ymmärtävää oppimista. Ymmärtävä oppiminen korostaa tiedon syvempää ymmärtämistä ulkoa opettelun sijaan. Opetusjakson kestoksi määrittelimme noin kaksi kuukautta.

Opetusmenetelmänä päätimme käyttää vastavuoroisen opettamisen menetelmää (Brown & Palincsar, 1989), joka tähtää metakognitioon ja itsereflektioon. Näin oppimistavoitteet muotoutuvat ymmärtäväksi oppimiseksi, käsitteelliseksi muutokseksi ja itsereflektiiviseksi ajatteluksi. Käsitteellinen muutos on oppimisprosessi, joka ilmenee akkomodaationa ja assimilaationa. Näin ollen tieto ei vain kasaannu vaan muuttaa aikaisempaa skeemaa eli sisäistä mallia tai korvaa sen kokonaan. Itsereflektio on tietoisuutta omista oppimisstrategioistaan, heikkouksistaan ja vahvuuksistaan. Tieteellisenä viitekehyksenä käytimme myös Vygotskyn sosiokulttuurisen oppimisen teoriaa, jossa oppiminen tapahtuu sosiaalisessa vuorovaikutuksessa.

Opiskelukäytäntöinä käytettäisiin ryhmätyöskentelyä, tutustumista asiaan konkreettisesti (luontoretki) sekä opettajan johdolla tapahtuvaa tuntityöskentelyä. Ryhmätyöskentely tapahtuu yhteisöllisenä oppimisena (collaborative learning). Tällöin ryhmän jäsenet käyvät yhdessä keskustelua tavoitteista, tutkimuskysymyksistä, tiedonhankinnasta ja johtopäätöksistä. Luokka jaetaan ryhmiin ja jokainen ryhmä saa itse valita tiettyjen eläinten joukosta heitä eniten itseään kiinnostavan. Näin ollen oppimisen motivaatio paranee koska on valinnan mahdollisuus. Opettaja ohjaa ryhmätyöskentelyä kehyskysymysten avulla, ettei opiskelu tapahdu yhteistyöoppimisen kautta (co-operative) vaan yhteisöllisenä oppimisena, jossa pyritään jaettuun merkitykseen ja yhteiseen ymmärrykseen. Lopuksi jokainen ryhmä tekee posterin aiheestaan ja opettaa sen muulle luokalle. Yhteisöllinen ryhmätyöskentely kehittää asiantuntijuutta.

Opetuskokonaisuus huipentuu luontoretkeen eläinpuistoon, jossa oppilaat saavat itse tutkimalla kehittää tietämystään ja kerrata opittuja asioita. Retkellä oppilaita ohjataan kiinnittämään huomiota opetuskokonaisuuden kannalta olennaisiin asioihin. Retkellä oppilaat palauttavat mieleen opittuja asioita soveltaen ja pääsevät näkemään eläinten talvikäyttäytymistä luonnossa. Tämän lisäksi opetuskokonaisuuteen kuuluu luokkahuoneessa opettajan johdolla tapahtuvaa opetusta. Tunnit aloitetaan palauttamalla mieleen edellisen oppitunnin asioita. Uuteen asiaan mentäessä opettaja selvittää oppilaiden aiempaa tietämystä ja käsityksiä opiskeltavasta asiasta, jotta voi ottaa aiempien käsitysten vaikutuksen huomioon opetuksessaan. Tämä mahdollistaa käsitteellisen muutoksen tapahtumisen ja orientoi oppilaita tunnin aiheeseen. Opettaja myös kannustaa oikeanlaiseen vuorovaikutukseen, suvaitsevaan ilmapiiriin ja toimii metakognitiivisten prosessien käytön mallina.

Oppimisen orientoitumistapoja on oppimisorientaatio, suoritusorientaatio/sosiaalinen riippuvuusorientaatio ja välttämis- /minää puolustava orientaatio. Opettaja ottaa erilaiset orientaatiotavat huomioon antamalla haasteellisia ja vaihtelevia tehtäviä, luomalla realistisia tavoitteita, kannustamalla ja painottamalla arvioinnissa lopputuloksen sijasta itse oppimisprosessia. Oppimisstrategisia taitoja ovat tarkkaavaisuuden suuntaaminen, mieleen palauttaminen, syventäminen ja oppimisen kontrolli. Strategiat voivat olla joko pintasuuntautuneita tai syväsuuntautuneita. Pintasuuntautuneet strategiat tähtäävät opiskellun asian muistamiseen ja syväsuuntautuneet asian ymmärtämiseen. Opettaja voi kehittää oppilaan strategisia taitoja herättämällä metakognitiota kysymällä kysymyksiä kuten ”Miten ratkaisit tämän?” tai ”Mitä ajattelit tehdessäsi tätä?”. Tätä edistääkseen opettaja voi kysyä myös oppimisen tavoitteita.

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:

B) Kokoonnuimme tekemään didaktiikan wikitenttiä seminaarihuoneeseen. Olimme kaikki lukeneet kirjat Tutkiva oppiminen (Hakkarainen, Lonka & Lipponen) ja Oppiminen ja Koulutus (M. Rauste-von Wright, J. von Wright). Keskustelimme ja pohdimme ensin asioita ja jaoimme eri näkökulmia aiheeseen. Tämän jälkeen jäsentelimme asioita paperille ja suunnittelimme kirjallisen työmme pohjan. Hyvän suunnittelun jälkeen tekstin lopullisen version kirjoittaminen sujui suuremmitta ongelmitta. Emme jakaneet työtehtäviä erikseen vaan pohdimme kaikki yhdessä samoja kysymyksiä hyödyntäen yhteisöllistä oppimista. Yhteistyö sujui saumattomasti. Ryhmätentti oli kaikille uusi kokemus, mutta koimme sen hyväksi tavaksi kehittää asiantuntijuutta.

Lähteet: Hakkarainen, Lonka, Lipponen. (1999) . Tutkiva oppiminen. WSOY Porvoo. M. Rauste-von Wright, J. von Wright. (1994). Oppiminen ja koulutus. WSOY Juva. Didaktiikan luentomateriaali. Haettu 3.12.2012 osoitteesta http://oppiminenjaopetus.wordpress.com/luennot/