Ryhmä+29

=Ryhmä 29=

Jäsenet: Ella Haapakoski Nina Jackson Heta Moilanen

Kirjoittakaa tähän kuvaus ryhmänne työskentelytavoista ja työnjaosta ryhmätentin aikana:
=Tenttivastaus:=

Opetuskokonaisuutemme on viiden viikon mittainen Euroopan maihin perehtyminen maantiedon tunneilla, joita oletamme olevan kaksi viikkotuntia. Kokonaisuus on tarkoitettu opetettavaksi viidesluokkalaisille, ja sen oppimistavoitteena on saada käsitys Euroopan valtioista, niiden sijainnista, pääkaupungeista, historiasta ja kulttuureista. Jotta aihepiiristä jäisi oppilaille hyvin jäsentyneitä skeemoja ja tarttumapintaa tulevalle tiedolle, on hyvä käydä aihealueet läpi siten, että ne liittyvät loogisesti yhteen. Tällaista tietoa voidaan rakentaa tutkivan oppimisen kautta. On syytä huomioida niin auditiivisesti, kineettisesti kuin visuaalisestikin oppivien tarpeet tarjoamalla tietoa monipuolisesti useiden eri aistikanavien kautta. Oppimisen kannalta on myös tärkeää ottaa huomioon oppilaiden erilaiset oppimisorientaatiot. Käytämme opetusmenetelminä ja opiskelukäytäntöinä opettajalähtöistä opetusta ja oppilaslähtöistä työskentelyä.
 * A. **

Ensimmäisellä viikolla selvitetään lasten lähtötaso pienellä testillä, jossa heidän tulee nimetä Euroopan maat ja niiden pääkaupungit. Opettajan on hyvä tietää oppilaiden lähtötaso, koska silloin hän pystyy paremmin suunnittelemaan opetusta. Opettajan tulee tehdä lapsille selväksi, että testiä ei arvostella, vaan testin tulokset ovat arvokas metakognitiivinen työkalu oppilaille. Metakognitio auttaa oppilaita hahmottamaan mihin asioihin heidän tulee erityisesti keskittyä opiskelussa. Se myös motivoi oppimisprosessissa, etenkin kun samanlainen testi on tarkoitus pitää viiden viikon päästä uudestaan. Lähtötasotesti voi motivoida etenkin tavoiteorientoituneita oppilaita oppimaan, koska he haluavat parantaa testin pisteitä.

Lähtötasotestin jälkeen tutustutaan opettajajohtoisesti Euroopan karttaan eri havaintovälineitä hyödyntäen. Karttaa tutkitaan sekä luokan karttakankaalta että karttapallosta. Karttapallon tutkiminen on tärkeää, sillä kankaalla/tasolla kartan mittasuhteet ovat aina jonkin verran vääristyneet. Karttaan tutustuminen on välttämätöntä Euroopan maiden mittasuhteiden ja sijainnin hahmottamisen kannalta. Oppilaat voivat esimerkiksi käydä rajaamassa karttakepillä jo tuntemiensa maiden rajoja. Karttoihin tutustumisen jälkeen opettaja voi opastaa yhteisesti Google mapsin käyttöä ja oppilaat voivat sen jälkeen esimerkiksi pareittain tutkia sen avulla valitsemiaan maita ja kaupunkeja. Tämä voi edistää omaehtoista Euroopan eri alueisiin perehtymistä vapaa-ajallaankin.

Oletamme, että luokassa on 20 oppilasta, joista muodostetaan viisi neljän hengen ryhmää. Jokainen ryhmä tekee yhdestä Euroopan valtiosta esitelmän, joka tehdään posterille. Jokaisen ryhmän valtio edustaa yhtä Euroopan osaa (Pohjois-, Etelä-, Keski-, Itä- ja Länsi-Eurooppa). Nämä alueet arvotaan ryhmien kesken ja sen jälkeen oppilaat saavat itse ryhmissä valita kyseiseltä alueelta maan, johon perehtyvät jakson aikana.

Toisella viikolla oppilaat tekevät oman aihepiirin sisällön työnjaon. Yksi oppilas voi etsiä tietoa esimerkiksi maan kasvillisuudesta, toinen pääelinkeinoista jne. Motivaation lisäämiseksi oppilaat saavat itse valita nämä aiheet. Tätä on tarkoitus tehdä yhden oppitunnin aikana ja kotona. Tietoa haetaan oppikirjasta ja Internetistä.

Viikon toisella maantiedon oppitunnilla oppilaat opettavat opiskellun aihepiirinsä asiat toisille ryhmän jäsenille. Muille selittäminen on tehokas oppimisen muoto. ”--selittäminen muille ja ymmärtäminen liittyvät läheisesti toisiinsa: vasta silloin, kun pystymme selittämään toiselle ymmärrettävästi, miksi ja kuinka jokin vaikea ilmiö esiintyy, meidän voidaan sanoa todella ymmärtävän sen. Samalla tulemme tietoiseksi aukkokohdista ymmärryksessämme.” (Hakkarainen, Lonka & Lipponen, 2005, 317) Tällä maantiedon tunnilla ryhmät tekevät myös tietovisat omista maistaan. He keksivät pari kysymystä, jotka tullaan esittämään luokkatovereille oman esitelmän jälkeen. Näin esitelmän kuulijat pääsevät käsittelemään tietoa myös muista maista. Tämän viikon kuvaamataidon tunnilla ryhmät kokoavat esityksensä posterille, jotta he saavat siitä itselleen mieluisan visuaalisen tuotoksen. Näin saadaan aihe integroitua eri oppiaineiseen. Visuaalinen tuotos myös auttaa asian hahmottamisessa ja muistamisessa.

Viikot kolme ja neljä ja viidennen viikon ensimmäinen oppitunti on varattu oppilaiden tuotosten esittämiselle ja tietovisoille. Jokaisella tunnilla perehdytään yhteen Euroopan osaan, esimerkiksi Pohjois- Eurooppa, sekä siihen kuuluvaan esitelmään. Opettaja jakaa oppilaille etukäteen opiskeltavaa materiaalia tulevalla oppitunnilla käsiteltävästä Euroopan osasta. Näillä viikoilla opettaja kokoaa oppilaiden kanssa luokan seinälle suuren käsitekartan Euroopasta. Siihen liitetään oppilaiden tekemät posterit sitä mukaa, kun niitä esitetään.

Viidennen viikon toisella oppitunnilla palataan karttoihin. Tällä kertaa niitä tutkitaan Smart boardilla: oppilaat saavat opettajalta maiden rajoihin ja paikkojen sijaintiin liittyviä tehtäviä. Opettaja voi esimerkiksi pyytää jotakin oppilasta näyttämään kartalta Ranskan rajat, pääkaupungin ja nimeämään naapurimaat. Viimeisellä oppitunnilla oppilaat tekevät myös aihepiirin kokoavan testin. Tämän jälkeen he saavat verrata lähtötasotestin tuloksia nykyiseen tietotasoonsa.

Uskomme edellä kuvattujen työskentelytapojen olevan parhaita tällaisen opetussisällön opettamiseen ja sisäistämiseen. Saimme opetussuunnitelmamme ideaan vaikutteita kirjasta //Tutkiva oppiminen – Järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjinä,// jossa tuotiin esille esimerkki tutkimuksellisesta oppimisprojektista. (Hakkarainen, Lonka & Lipponen, 2005, 285) Halusimme hyödyntää opetuskokonaisuudessa paljon ryhmätyöskentelymuotoa, koska suurin osa oppimisesta tapahtuu vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa. (Rauste-von Wright, von Wright, Soini, 2003, 59)

Panostimme tenttitehtävän tekoon tasapuolisesti tehden sen yhdessä alusta loppuun. Teimme heti tenttitehtävän auettua rungon vastauksellemme. Iltapäivällä koulun jälkeen aloimme kirjoittaa vastausta runkomme pohjalta ja laajensimme vielä suunnitelmaamme. Yhteistyö oli helppoa, koska olimme lukeneet samat kirjat. Saimme nähdä uusia näkökulmia kirjojen sisällöstä, koska kaikki olivat ymmärtäneet kirjojen sisällön omalla tavallaan. Jaoimme lukukokemuksemme keskenämme. Koimme, että varsinkin kurssikirjojen esimerkkitapaukset ja -tilanteet käsittelivät enemmänkin korkeakoulutasoista opiskelua ja aikuisen ihmisen oppimista, joten tunsimme pienen ristiriidan niiden sisällön yhdistämisessä alakouluikäisen lapsen oppimisen taitojen kehittämiseen. Ymmärsimme toki sisällön sovellettavuuden, onhan oppiminen aina samankaltainen prosessi iästä riippumatta.
 * B. **

Ryhmätentti oli muotona mukava, koska vastuu ja paineet onnistumisesta jakautuivat tasapuolisesti kaikille. Tämän tyyppinen asiaan paneutuminen myös tuki tutkivaa oppimista. Tämä tenttimuoto vie kuitenkin enemmän aikaa kuin itsenäisesti tehtävä ns. perustentti, mutta asiat jäivät luultavasti paremmin mieleen.


 * Lähteet: **

Järvelä, S., luentomateriaalit: Oppiminen ja opetus, didaktiikka, Oulun yliopisto (2012).

Hakkarainen K., Lonka K. & Lipponen L., Tutkiva oppiminen. Järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjinä (2004).

Rauste-von Wright M-L., von Wright J. & Soini T., Oppiminen ja koulutus (2003.)